Documente Academic
Documente Profesional
Documente Cultură
INALTIMEA
reprezint caracteristica
sunetului de a fi mai grav
(jos) sau mai acut (nalt).
Vorbind despre nlimea
sunetului avem n vedere
doar frecvena
fundamental, adic sunetul
pur.
in muzic sunetele sunt
ordonate n iruri, gamele
muzicale, n ordinea
cresctoare a frecvenei, de
la cea mai joas, pn la cea
mai nalt. n aceste scri
sunetele au primit
denumirile: Do, Re, Mi, Fa,
Sol, La, SI, Do. Intervalul
dintre dou sunete pentru
care raportul frecvenelor
este 2 se numete octav.
DURATA
caracteristica
sunetului de a fi mai
lung sau mai scurt in
timp. Durata se
calculeaz din
momentul impactului
pn la dispariia
ultimei vibraii
percepute.
INTENSITATEA(TARIA
SUNETULUI)
caracteristica sunetului de a fi
mai slab sau mai puternic.
Auzul nu d pentru dou
sunete diferite senzaii n
acelai raport de trie ca
raportul intensitilor lor
sonore.
Dac se ia ca intensitate de
referin I0=10*10-12 W/m2,
intensitatea unui sunet abia
perceptibil, atunci se definete
nivelul de intensitate
sonor L, prin relaia: L=lgI/I0
Nivelul de intensitate sonor se
msoar n Bell (B).
Observaie: deoarece Bellul
este o unitate de msur prea
mare, n practic se folosete
submultiplul acestuia dBell-ul
(dB).
TIMBRUL(CULOAREA)
INSTRUMENTE
MUZICALE
INTRODUCERE
Instrumentele muzicale sunt obiecte
utilizate in interpretarea unor compozitii
muzicale. Ele functioneaza pe baza
emiterii undelor sonore caracterizate prin
individualitate datorita diferentelor de
inaltime,intensitate,timbru si a duratei
emisiei sonore .
Instrumentele muzicale sunt alcatuite din
sursa sonora(corzi sau tuburi) si element
rezonator( aerul din cutia de rezonanta a
unei viori,spre exemplu).
CLASIFICARE
SURSE SONORE
Sursele sonore sunt obiecte care produc sunete. Din
punct de vedere muzical, acestea se numesc intrumente
muzicale.
Dup modul n care sunt produse sunetele, instrumentele
muzicale se mpart n trei categorii:
1. Instrumente de percuie: tobele, cinelele, tam-tam-urile,
etc.
2. Instrumente de suflat:
a) din lemn: fluierul, buciumul, naiul, etc.
b) din alam: trompeta, clarinetul, saxofonul, etc.
3. Instrumente cu coarde:
a) ciupite: chitara, mandolina, harpa, etc.
b) lovite: pianul, ambalul, etc.
c) frecate (sau cu arcu): vioara, violoncelul, contrabasul,
etc.
INSTRUMENTE MUZICALE CU
CORZI
Emit sunete pe baza undelor sonore
emise de corzi,unde ce au frecventa
identica cu frecventele proprii ale corzii
conform relatiei:
Generarea sunetelor
Sunetele sunt generate prin oscilatiile
corzilor in urma frecarii cu un arcus in
cazul viorii,contrabasului, fie prin ciupire
la chitara,harpa sau prin lovire pentru
pian , tambal.
Sunetul slab,fara muzicalitate este
amplificat prin frecventele elementului
rezonator, al caror spectru formeaza
timbrul.
Pe masura ce
divizam coarda in
portiuni din ce in ce
mai mici si egale
intre ele se obtin
sunete tot mai
inalte a caror
frecventa va fi un
multiplu intreg al
frecventei
fundamentale ,
multiplu egal cu
numarul portiunilor
egale de coarda.
Coarde ciupite
Probabil sunt cele mai vechi instrumente
cu coarde inventate nistorie. Sunt
ciupite cudegeteleori cu ajutorul unui
mic obiectelasticaezat ntre degete
sau aflat n mecanica instrumentului
(dup caz), numitplectrusau, colocvial,
pan.Pentru instrumentele ale cror
coarde sunt ntinse deasupra cutiei de
rezonan, gaura de rezonan este
larg, sub forma uneirozete(rotunde
sau ovale, cel mai adesea) sau, mai rar,
aefurilor
Coarde lovite
Procedeul de execuie este asemntor
cu ciupirea. Pentru punerea n vibraie a
corzilor, se folosesc ciocnele ale cror
capete sunt mbrcate npsl ele sunt
fie mnuite de interpret (n numr de
dou, fiecrei mini revenindu-i unul), fie
acionate prin mecanica instrumentului.
Coarde frecate
Principalele elemente ale
instrumentelor cu coarde cu
arcu sunt cutia perforat de
dou f-uri, eclisele, fundul,
inima viorii i gtul pe care
este fixat prguul; cele patru
coarde sunt ntinse de rotaia
cuielor de abanos. Cele mai
cunoscute instrumente cu
coarde si arcu sunt cele din
familia viorii.
Aceste instrumente folosesc de
regul unarcupentru
INSTRUMENTE DE SUFLAT
Sunt alcatuite din tuburi sonore , iar sursa
sonora este mustiucul (ancia). Tubul are
rol de element rezonator prin volumul de
aer continut .
Tuburile sonore pot fi :
deschise (flaut,fluier)
inchise (trompeta , clarinet, saxofon) .
Tuburi deschise
In timpul variatiei coloanei de aer din tuburi
se stabileste un sistem de unde stationare ,
adica o serie de noduri si ventre cu pozitie
fixa in spatiu.
Cea mai simpla forma in care poate vibra
aerul dintr-un tub cilindric deschis la ambele
capete nu poate fi decat in succesiunea
ventru-nod-ventru,unde intre cele doua
ventre de capat este inserat un singur nod.In
acest caz,tubul da sunetul sau fundamental
cel mai grav(armonica 1) care are cea mai
mica frecventa de oscilatie
L=n*/2=n*v/2*
n=1,2,3
=n*v/2L
Tuburi inchise
Unda de vibratie a coloanei de aer dintrun tub sonor inchis la un capat are,in
forma cea mai simpla configuratia
ventru-nod, adica un nod la capatul
inchis,unde exista un obstacol
rezistent.La celalalt capat trebuie sa
existe un ventru, deoarece coloana de
aer comunica cu atmosfera.Deci sunetul
fundamental al unui tub inchis va
corespunde unui sfert de lungime de
unda.