Documente Academic
Documente Profesional
Documente Cultură
Se poate constata c acei copii care sunt viguroi se joac o bun parte a timpului
i au interese conturate pentru direcia jocului, n timp ce copiii cu o sntate mai
ubred se joac mai mult singuri n linite.
Copiii cu handicap mintal dau senzorial nu tiu s se joace i nu pot s se coreleze
cu partenerii. Jocul este mai srac n aciuni i nu se poate desprinde direcia spre care
evolueaz. n genere, nu se verbalizeaz i jocul se desfoar dup o schem
simplist, rmnnd adeseori n stadiul de mnuire a obiectelor. n cele mai multe
cazuri handicapaii necesit perioade lungi i repetate de internare n centre de
recuperare unele n loc de familie i un mediu cu care subiectul este familiarizat, intr
n contact cu personalul medico-sanitar de ngrijire, ncperi mai mari i cu ceilali
subieci copii. De aici rezult tot felul de tulburri afective cum ar fii anxietatea de
care am vorbit anterior i manifestri comportamentale de distrugere a obiectelor din
jur, retragere n sine etc..
Cum spuneam, este nevoie ca procesul ctigrii independenei i autonomiei
copilului s nceap timpuriu. n ceea ce privete alimentaia, imediat ce copilul ncepe
s duc obiectele la gur, el trebuie ajutat prin exerciii pentru a deprinde gesturile i
conduitele necesare. Copiii ncep s mnnce cu mna, apoi treptat vor folosi lingura
i furculia i mai trziu cuitul. Copilul trebuie nvat cum s bea ap, ceai, lapte sau
suc i fiecare nou achiziie trebuie ntrit i pstrat. Desigur, tacmurile pot fi
adaptate la nevoile i cerinele educative speciale ale copilului internat.
Caracteristic pentru comportamentele alimentare este culturalizarea lor intens.
Ca atare, alimentaia nu se reduce la satisfacerea unei trebuine vitale ci este
impregnat cu o serie de ritualuri cu respectarea unor interese relativ precise. Dar i
mai important este modul cum se realizeaz alimentaia. Din acest punct de vedere,
intereseaz aezarea i inuta la mas, utilizarea tacmurilor (linguria, furculia,
cuitul etc.), corelarea cu cei din jur i respectarea regulilor de igien.
Pe aceast
direcie sunt evidente acumulri de deprinderi mai active spre sfritul perioadei
precolare. Modul de a cere, de a mulumi, de a respecta pe ceilali are importan
pentru conduitele civilizate de mai trziu.
n conduitele alimentare poate aprea o form de neadaptare cultural i chiar
aa numita mic psihopatologie alimentar. n acest context se nscrie mnuirea