Documente Academic
Documente Profesional
Documente Cultură
SEMESTRUL I
MULTIPLE CHOICE
1. Care este ordinea de preferinta a variantelor de investitii V 1 , V2 si V3 (u.m.), din punctul de
vedere al imobilizarilor:
Anul V1 V2 V3
1 100 40 60
2 140 80 80
3 - 120 100
TOTAL 240 240 240
Anul V1 V2 V3
1 16 69 -
2 - 36 100
3 488 28 47
TOTAL 544 133 147
Anul V1 V2 V3
1 100 300 200
2 100 50 100
3 300 50 200
TOTAL 500 400 500
Anul V1 V2 V3
1 500 300 200
2 - 500 100
3 300 50 400
TOTAL 800 850 700
Anul V1 V2 V3
1 100 - 200
2 100 50 -
3 - 50 100
TOTAL 200 100 300
NUMERIC RESPONSE
1. Pentru construirea unui obiectiv s-au elaborat trei variante de proiect V 1 , V2 si V3 (u.m.) care
difera prin modul de esalonare in timp a investitiilor:
Anul V1 V2 V3
1 20 50 30
2 40 70 40
3 60 90 50
4 70 - 60
TOTAL 190 210 180
Care este valoarea celei mai slabe variante din punctul de vedere al imobilizarilor?
ANS:
590
2. Stiind ca o unitate isi sporeste anual profitul intr-un ritm mediu anual de 45%, iar profitul in
primul an este de 2.500 lei, care va fi profitul din al saptelea an de functionare a unitatii
respective? (1,457 = 13,48).
ANS:
33700
3. Un investitor poate opta pentru patru variante de proiect V1 , V2 , V3 si V4 (u.m.) care difera
prin modul de esalonare a cheltuielilor cu investitiile:
Anul V1 V2 V3 V4
1 15 100 40 30
2 65 80 80 -
3 80 20 100 90
4 60 20 - 100
Sa se calculeze diferenta de avantaj dintre cea mai buna si cea mai slaba varianta.
ANS:
-300
4. Un investitor dispune de 1.000 € pentru investitii si are posibilitatea sa opteze pentru 3
proiecte in limita sumei de care dispune. Volumul investitiei totale actualizate (I t ) si al
valorilor nete actualizate totale sunt urmatoarele:
Indicatori P1 P2 P3
Ita 800 300 200
VNAT 280 120 90
Anul V1 V2 V3 V4
1 - 15 20 -
2 10 80 10 45
3 25 - 15 60
4 55 10 25 18
Sa se calculeze diferenta de avantaj dintre cea mai buna varianta si cea mai slaba.
ANS:
-175
10. Un investitor poate opta pentru patru variante de proiect V1 , V2 , V3 si V4 (u.m.) care difera
prin modul de esalonare a cheltuielilor cu investitiile:
Anul V1 V2 V3 V4
1 70 50 60 10
2 - 12 41 55
3 11 - 10 20
Sa se calculeze diferenta de avantaj dintre cea mai buna varianta si cea mai slaba.
ANS:
-112
11. Sa se afle valoarea RIR a proiectului ineficient, stiind ca:
- pentru PI: m ax = 42%; m in = 37%; VNAT poz = 900 mil.; VNAT neg = 300 mil.
- pentru PII: m ax = 33%; m in = 28%; VNAT poz = 600 mil.; VNAT neg = 200 mil.
Rata dobanzii pe piata este de 35%. [Se vor lua doua cifre dupa virgula].
ANS:
31,75
12. Sa se afle valoarea RIR a proiectului eficient, stiind ca:
- pentru PI: m ax = 49%; m in = 37%; VNAT poz = 750 mil.; VNAT neg = - 400mil.
- pentru PII: m ax = 31%; m in = 29%; VNAT poz = 600 mil.; VNAT neg = 200 mil.
Rata dobanzii pe piata este de 33%. [Se vor lua doua cifre dupa virgula].
ANS:
44,8
13. Pentru construirea unui obiectiv s-au elaborat trei variante de proiect V 1 , V2 si V3 (u.m.) care
difera prin modul de esalonare in timp a investitiilor:
Anul V1 V2 V3
1 200 30 200
2 - 420 100
3 300 50 200
TOTAL 500 500 500
Care este valoarea celei mai slabe variante din punctul de vedere al imobilizarilor?
ANS:
1000
14. Pentru construirea unui obiectiv s-au elaborat trei variante de proiect V 1 , V2 si V3 (u.m.) care
difera prin modul de esalonare in timp a investitiilor:
Anul V1 V2 V3
1 - 20 30
2 40 70 10
3 50 - 50
TOTAL 90 90 90
Care este valoarea celei mai avantajoase variante din punctul de vedere al imobilizarilor?
ANS:
130
15. Pentru construirea unui obiectiv s-au elaborat trei variante de proiect V 1 , V2 si V3 (u.m.) care
difera prin modul de esalonare in timp a investitiilor:
Anul V1 V2 V3
1 10 - 20
2 - 50 15
3 20 10 30
4 45 20 10
TOTAL 75 80 75
Care este valoarea celei mai slabe variante din punctul de vedere al imobilizarilor?
ANS:
195
16. Pentru construirea unui obiectiv s-au elaborat trei variante de proiect V 1 , V2 si V3 (u.m.) care
difera prin modul de esalonare in timp a investitiilor:
Anul V1 V2 V3
1 20 50 30
2 40 70 40
3 60 90 50
4 70 - 60
TOTAL 190 210 180
Care este valoarea celei mai avantajoase variante din punctul de vedere al imobilizarilor?
ANS:
390
17. Pentru construirea unui obiectiv s-au elaborat trei variante de proiect V 1 , V2 si V3 (u.m.) care
difera prin modul de esalonare in timp a investitiilor:
Anul V1 V2 V3
1 - - -
2 15 30 20
3 20 10 30
4 - 15 60
TOTAL 35 55 110
Care este valoarea celei mai slabe variante din punctul de vedere al imobilizarilor?
ANS:
180
18. Pentru proiectele PI si PII , sa se determine marimea ratelor interne de rentabilitate, stiind ca:
- pentru PI: m ax = 42%; m in = 37%; VNAT poz = 800 u.m..; VNAT neg = -200 u.m.
- pentru PII: m ax = 33%; m in = 29%; VNAT poz = 700 u.m.; VNAT neg = -300 u.m.
Rata dobanzii pe piata fiind de 35%, sa se afle valoarea proiectului ineficient.
ANS:
31,8
19. Un investitor poate opta pentru trei variante de proiect V1 , V2 si V3 (u.m.) care difera prin
modul de esalonare a cheltuielilor cu investitiile:
Anul V1 V2 V3
1 - 30 20
2 10 5 10
3 30 5 40
TOTAL 40 40 40
Anul V1 V2 V3
1 108 110 25
2 20 58 10
3 96 32 104
TOTAL 224 200 145
Anul V1 V2 V3
1 100 300 200
2 200 50 100
3 300 100 100
TOTAL 600 450 400
Care este valoarea celei mai bune variante din punctul de vedere al imobilizarilor?
ANS:
900
22. Un investitor poate opta pentru trei variante de proiect V1 , V2 si V3 (u.m.) care difera prin
modul de esalonare a cheltuielilor cu investitiile:
Anul V1 V2 V3
1 100 300 200
2 - 50 -
3 300 500 200
TOTAL 400 850 400
Care este valoarea celei mai bune variante din punctul de vedere al imobilizarilor?
ANS:
600
23. Un investitor poate opta pentru trei variante de proiect V1 , V2 si V3 (u.m.) care difera prin
modul de esalonare a cheltuielilor cu investitiile:
Anul V1 V2 V3
1 10 30 -
2 - 5 10
3 30 5 10
TOTAL 40 40 20
Anul V1 V2 V3
1 100 30 20
2 140 80 10
3 - 50 150
TOTAL 240 160 180
Care este valoarea celei mai slabe variante din punctul de vedere al imobilizarilor?
ANS:
580
25. Un investitor poate opta pentru trei variante de proiect V 1 , V2 si V3 (u.m.) care difera prin
modul de esalonare a cheltuielilor cu investitiile:
Anul V1 V2 V3
1 100 40 60
2 140 80 80
3 - 120 100
TOTAL 240 240 240
Determinati diferenta de avantaj dintre varianta V3 si varianta V2?
ANS:
40
26. Sa presupunem ca decidentul trebuie sa aleaga intre proiectele A si B caracterizate prin urmatoarele
estimari:
Variante de E (VNAT) VNAT
proiect
A 1.060 659,09
B 1.560 700,00
Care este marimea capitalului angajat pentru proiectul preferat? (1,5 2= 2,25; 1,53 =
3,38; 1,42 = 1,96; 1,43 = 2,74). [Se vor lua doua cifre dupa virgula].
ANS:
17,26
29. O firma si-a stabilit contul de rezultate astfel:
Elemente Suma %
Cifra de afaceri neta 1.800 100,00
Costul de cumparare a marfurilor vandute 600 61,54
Sa se calculeze punctul mort. [Se vor lua patru cifre dupa virgula pentru rezolvare].
ANS:
216,684
30. Stiind ca = 0,15 si ca veniturile anuale (Va) si capitalul anual actualizat (Ka) sunt:
ANII
INDICATORI 1 2 3
Va (mil. lei) - 100 110
Ka mil. lei) 60 80 85
Sa se determine avantajul net actualizat total (ANAT) (1,152 = 1,32; 1,153 = 1,52) [Se
vor lua doua cifre dupa virgula pentru rezolvare].
ANS:
-20,35
31. O firma si-a stabilit contul de rezultate astfel:
Elemente Suma %
Cifra de afaceri neta 1.500 100,00
Costul de cumparare a marfurilor vandute 400 81,49
Sa se calculeze pragul de rentabilitate. [La rezultat se vor lua doua cifre dupa virgula].
ANS:
1080,49
32. O firma si-a stabilit contul de rezultate astfel:
Elemente Suma %
Cifra de afaceri neta 1.400 100,00
Costul de cumparare a marfurilor vandute 600 83,68
Sa se calculeze marja de securitate [Se vor lua doua cifre dupa virgula].
ANS:
174,51
33. Sa se afle valoarea RIR a proiectului ineficient, stiind ca:
- pentru PI: m ax = 40%; m in = 35%; VNAT poz = 900 mil.; VNAT neg = - 100mil.
- pentru PII: m ax = 30%; m in = 25%; VNAT poz = 600 mil.; VNAT neg = - 600mil.
Rata dobanzii pe piata este de 35%.
ANS:
27,5
34. Sa se afle valoarea RIR a proiectului eficient, stiind ca:
- pentru PI: m ax = 40%; m in = 35%; VNAT poz = 900 mil.; VNAT neg = - 100mil.
- pentru PII: m ax = 30%; m in = 25%; VNAT poz = 600 mil.; VNAT neg = - 600mil.
Rata dobanzii pe piata este de 35%.
ANS:
39,5