Documente Academic
Documente Profesional
Documente Cultură
12 E
Alexandru Ionita &
Mihai Roxana
Prof. : Siola Cristina
[TUTORIALE C++]
Continut
1)Argument.
2
2)Mediul de lucru.
...5
3)Modul de realizare..
14
4)Modul de
utilizare15
5)Bibliografie
16
1) Argument
Am ales aceasta tema pentru a creea un site bazat pe nevoia de a
invata un limbaj de programare , in speta C++. Dupa parerea mea este cel
mai usor limbaj de programare pe care un incepator il poate invata in ziua
de azi.
C++ este un limbaj de programare general, compilat. Este un limbaj
multi-paradigm, cu verificarea static a tipului variabilelor ce suport
programare procedural, abstractizare a datelor, programare orientat pe
obiecte. n anii 1990, C++ a devenit unul din cele mai populare limbaje de
programare comerciale, rmnnd astfel pn azi.
Bjarne Stroustrup de la Bell Labs a dezvoltat C++ (iniial denumit C
cu clase) n anii 1980, ca o serie de mbuntiri ale limbajului C. Acestea
au nceput cu adugarea noiunii de clase, apoi de funcii virtuale,
suprascrierea operatorilor, motenire multipl, abloane (englez template)
i excepii. Limbajul de programare C++ a fost standardizat n 1998 ca i
ISO 14882:1998, versiunea curent fiind din 2003, ISO 14882:2003.
Urmtoarea versiune standard, cunoscut informal ca C++0x, este n lucru.
Stroustrup a nceput s lucreze la C cu clase n 1979. Ideea crerii
unui nou limbaj a venit din experiena de programare pentru pregtirea
tezei sale de doctorat. Stroustrup a descoperit c Simula avea faciliti
2
foarte utile pentru proiecte mari, ns era prea lent, n timp ce BCPL era
rapid, ns nu era de nivel nalt i era nepotrivit pentru proiecte mari. Cnd
a nceput s lucreze pentru Bell Labs, avea sarcina de a analiza nucleul
UNIX referitor la calcul distribuit. Amintindu-i de experien a sa din
perioada lucrrii de doctorat, Stroustrup a nceput s mbunteasc C cu
faciliti asemntoare Simula. C a fost ales deoarece era rapid i portabil.
La nceput facilitile adaugate C-ului au fost clase, clase derivate,
verificare a tipului, inline i argumente cu valori implicite.
n timp ce Stroustrup a proiectat C cu clase (mai apoi C++), a scris de
asemenea i Cfront, un compilator care genera cod surs C din cod C cu
clase. Prima lansare comercial a fost n 1985.
n 1982, numele limbajului a fost schimbat de la C cu clase la C++.
Au fost adaugate noi faciliti, inclusiv funcii virtuale, suprancrcarea
operatorilor i a functiilor, referine, constante, alocare dinamic, un control
al tipului mai puternic i noua variant de comentariu pe un singur rnd
(liniile care ncep cu caracterele '//').
n 1985 a fost lansat prima ediie a crii "The C++ Programming
Language" (Limbajul de programare C++), oferind informa ii importante
despre limbaj, care nc nu era un standard oficial. n 1989 a fost lansat
versiunea 2.0 a C++. Au aprut acum motenirea multipl, clase abstracte,
funcii statice, funcii constante i membri protected. n 1990 o alt carte a
fost lansat, oferind suport pentru standarde viitoare. Ultimele adugri
includeau template-uri, excepii, spaii de nume (namespace-uri) i tipul
boolean.
2) Mediul de lucru
a)
fonturi,
tabele
.a.m.d.
dect
descrierea
semanticii
documentului.
Specificaiile HTML sunt dictate de World Wide Web Consortium
(W3C).
i)
Introducere
ii)
Noiuni de baz
<!DOCTYPE
HTML
PUBLIC
"http://www.w3.org/TR/html4/strict.dtd">
"-//W3C//DTD
HTML
4.01//EN"
<!DOCTYPE
HTML
PUBLIC
"-//W3C//DTD
HTML
4.01
HTML
4.01
Transitional//EN" "http://www.w3.org/TR/html4/loose.dtd">
<!DOCTYPE
HTML
PUBLIC
"-//W3C//DTD
Frameset//EN" "http://www.w3.org/TR/html4/frameset.dtd">
HTML 5
<!DOCTYPE HTML>
Toate paginile HTML ncep i se termin cu etichetele <html> i
</html>.n interiorul acestor etichete gsim perechile <head>, </head> i
<body>, </body>.
head conine titlul paginii ntre etichetele <title> i </title>, descrieri de
tip <meta>, stiluri pentru formatarea textului, scripturi i linkuri ctre fisiere
externe (de exemplu scripturi, fiiere de tip CSS sau favicon).
b)
i)
Java Script
Introducere
ii)
Utilizare
c)
i)
Introducere
11
Utilizare
12
d)
Bootstrap
Framework-urile de tip Bootstrap se folosesc de catre acei webdesigneri si dezvoltatori care cunosc bine sau foarte bine macar limbajul
HTML si CSS si au nevoie de o baza solida pentru inceperea construirii
proiectului.
Putem spune deci ca Boostrap este un instrument utilizat pentru a
gestiona cat mai bine faza initiala a unui proiect deoarece putem conta pe
o serie de componente care pot fi reutilizate si personalizate oferindu-ne o
baza solida de pornire a proiectelor noastre pentru a nu fi nevoiti sa
incepem de la zero.
Acesta functie este sugerata si de numele framework-ului, termenul
bootstrap insumand procesele necesare pentru pornirea computerelor la
fel cum framework-ul Bootstrap ne pune la dispozitie instrumentele pentru
pornirea proiectului nostru web.
ii)
3) Modul de realizare
In vederea alcatuiri acestui proiect au fost folosite diverse clase ce au
venit cu framework-ul Bootstrap.
De exemplu, clasa header navbar navbar-default, folosita in toate
paginile din proiect la linia 24, creeaza bara de navigatie din header-ul
siteului.
Se pot da o sumedenie de exemple de acest gen cu clase
imprumutate din Bootstrap.
In fisierul /css/custom.css exista mici retusuri folosite pentru a
schimba culori (background-color: #ffffff;), edita margini (margin: 0px 0px
0px 0px;) etc.
14
4) Modul de utilizare
Principalul mod de navigare a site-ului este bara de navigatie. Acolo
se pot gasi butoane ce redirectioneaza catre celelalte pagini ale site-ului,
precum:
Tutoriale C++ -> index.html
C++ Basic -> cursuri/basic.html
C++ Advanced -> cursuri/advanced.html
15
5) Bibliografie
Bootstrap: http://getbootstrap.com
HTML, CSS, JS: http://www.w3schools.com
C++:
Brian W Kernigham, Dennis M Ritchie - The C Programming Language
Prentice-Hall Software Series, 1978
- Limbajul C++; manual de programare
Institutul de tehnic de calcul, Cluj-Napoca 1984
16