Documente Academic
Documente Profesional
Documente Cultură
Ghid Acces La Justitie
Ghid Acces La Justitie
Bucureşti
2019
Ghid privind drepturile cetăţenilor în raporturile cu
administraţia publică şi sistemul judiciar
ISBN 978-973-0-30533-3
Ghid privind drepturile cetăţenilor în
raporturile cu administraţia publică şi
sistemul judiciar
Ghidul privind drepturile cetăţenilor în raporturile cu administraţia publică şi sistemul judiciar
a fost realizat în cadrul proiectului „Servicii de consiliere juridică pentru victime ale unor
abuzuri sau nereguli din administrație și justiție”, cod MySMIS: 111830 / cod proiect:
SIPOCA377.
Autori:
Conferenţiar universitar Dr. Elena-Mihaela Fodor
Conferenţiar universitar Dr. Ioana Maria Costea
Conferenţiar universitar Dr. Daiana Maura Vesmaş
Conferenţiar universitar Dr. Victor Alistar
Lector universitar Dr. Mădălina Cristina Dănişor
Lector universitar Dr. Bogdan Dima
Lector universitar Dr. Andreea Verteş-Olteanu
Asistent universitar Dr. Carmen Achimescu
Asistent universitar Dr. Septimiu Puţ
10
1.3. Îmbunătățirea Dincolo de celeritatea procedurii,
respectiv de timpul fizic necesar
cunoștințelor juridice ale pentru redactarea și înregistrarea
cetățenilor privind unor asemenea cereri, utilizarea
tehnologiei judiciare on-line este una
procedurile juridice. mult mai confortabilă decât o
Utilizarea tehnologiilor parcurgere a procedurii comune de
înregistrare a cererii, cu deplasări la
„judiciare”on-line registratură sau la ghişeul de
specialitate şi uneori cu cozi
Ameliorarea cunoștințelor juridice ale interminabile.
cetățenilor în ceea ce înseamnă
procedurile juridice, respectiv
judiciare, se poate realiza fie prin
!!! De exemplu, pe site-ul Primăriei
Cluj-Napoca există posibilitatea
studiu individual, care s-ar putea să
depunerii a 94 de cereri on-line.
fie insuficient şi incomplet în
majoritatea situațiilor, fie prin
apelarea la persoane calificate care 1.4. Nevoile speciale ale
să ofere consultanță, asistență și
reprezentare în cadrul acestor
grupurilor vulnerabile
proceduri.
În general, grupurile vulnerabile au un
În România, principala
statut special şi implicit nevoi
modalitate de petiţionare în raport cu
speciale. Dincolo de montarea unor
autorităţile publice locale rămâne
înregistrarea unei cereri la scări rulante prin care să li se permită
registratura acestora. Oricare ar fi accesul fizic într-o instituţie publică
natura și obiectul cererii, aceasta sau într-o instanţă de judecată,
persoanelor din categoria grupurilor
trebuie să respecte niște rigori
vulnerabile trebuie să li se asigure
formale și totodată trebuie să
drepturi subiective efective în acord
cuprindă o minimă motivare pentru a
cu condiţia acestora.
îi permite autorităţii publice sesizate
să ofere un răspuns adecvat. Pe lângă Astfel, articolul 20 din Carta
forma scrisă imprimată, în contextul drepturilor fundamentale a UE, care
evoluțiilor tehnologice actuale, din ce
confirmă că orice persoană este egală
în ce mai multe unităţi administrativ-
în fața legii, și articolul 21, care
teritoriale permit transmiterea prin
interzice discriminarea pe motiv de
mecanisme on-line a petiţiilor sau dizabilitate, consolidează dreptul
cererilor de naturi diferite. persoanelor cu dizabilități de acces la
Avantajele transmiterii cererilor prin justiție. Articolul 14 din Convenţia
mecanisme on-line sunt indiscutabile.
11
Europeană a Drepturilor Omului criminalității și de înlocuire a
interzice discriminarea pe diferite Deciziei-cadru 2001/220/JAI a
motive în raport cu drepturile Consiliului:
conferite de convenţie. Acesta nu se
referă în mod expres la dizabilitate, „Persoanele care sunt în
dar Curtea Europeană a Drepturilor special vulnerabile sau care se află în
Omului a inclus dizabilitatea în situații care le expun unui risc
interpretarea dată termenului „alte” deosebit de ridicat de a fi
motive protejate în temeiul acestui prejudiciate, precum persoanele
articol. supuse unor violențe repetate în
Potrivit art. (1) din DIRECTIVA cadrul relațiilor apropiate, victimele
2013/48/UE A PARLAMENTULUI violenței bazate pe gen sau
EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI din 22 persoanele care sunt victimele altor
octombrie 2013 privind dreptul de a tipuri de infracțiuni într-un stat
avea acces la un avocat în cadrul membru, altul decât statul de
procedurilor penale și al procedurilor cetățenie sau de reședință, ar trebui
privind mandatul european de să primească asistență de specialitate
arestare, precum și dreptul ca o și protecție juridică. Serviciile de
persoană terță să fie informată în asistență de specialitate ar trebui să
urma privării de libertate și dreptul se bazeze pe o abordare integrată și
de a comunica cu persoane terțe și cu orientată care ar trebui să țină seama
autorități consulare în timpul privării în special de nevoile specifice ale
de libertate: „ Statele membre se victimei, de gravitatea prejudiciului
asigură că persoanele suspectate sau suferit ca urmare a infracțiunii,
acuzate au dreptul de a avea acces la precum și de relația dintre victime,
un avocat, astfel încât să li se autorii infracțiunilor, copii și mediul
permită persoanelor vizate să își social mai larg al acestora. O sarcină
exercite dreptul la apărare în mod principală a acestor servicii și a
practic și eficient. personalului acestora, care joacă un
(2) Persoanele suspectate sau rol important în procesul de
acuzate au dreptul de a avea acces la recuperare a victimelor și de depășire
un avocat fără nicio întârziere de către acestea a eventualelor
nejustificată”. prejudicii sau traume rezultate dintr-
Pe de altă parte, potrivit o infracțiune, ar trebui să fie
prevederilor pct. 38 din DIRECTIVA informarea victimelor cu privire la
2012/29/UE A PARLAMENTULUI drepturile prevăzute de prezenta
EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI din 25 directivă pentru ca acestea să poată
octombrie 2012 de stabilire a unor lua decizii într-un mediu care le
norme minime privind drepturile, oferă sprijin și care le tratează cu
sprijinirea și protecția victimelor demnitate, respect și atenție.
12
Formele de sprijin pe care aceste marja de apreciere a instanțelor.
servicii de specialitate ar trebui să le Îngrijorările și teama victimelor în
ofere ar putea include acordarea de legătură cu procedurile ar trebui să
adăpost și cazare sigură, sprijin fie un factor-cheie în stabilirea
medical imediat, direcționarea spre necesității aplicării unei anumite
serviciile de examinare medicală și măsuri în ce le privește”.
medico-legală în vederea colectării Art. 22 din aceeaşi Directivă
de probe în cazurile de viol sau de vizând Evaluarea individuală a
agresiune sexuală, consilierea victimelor pentru identificarea
psihologică pe termen scurt și lung, nevoilor de protecție specifice
asistență în caz de traume, consiliere evidenţiază importanţa evaluării
juridică, apărare și servicii specifice individuale şi conchide:
pentru copii în calitate de victime (1) Statele membre se asigură că
directe sau indirecte” . victimele beneficiază de o evaluare
promptă și individuală, în
Art. 13 din Directivă care vizează conformitate cu procedurile
persoanele vulnerabile statuează: naționale, pentru a se identifica
„Statele membre se asigură că, în nevoile de protecție specifice și
aplicarea prezentei directive, sunt pentru a se determina dacă și în ce
luate în considerare necesitățile măsură ar putea beneficia de măsuri
specifice ale persoanelor suspectate speciale în cursul procedurilor
vulnerabile și ale persoanelor penale, astfel cum se prevede la
acuzate vulnerabile”. articolele 23 și 24, datorită
vulnerabilități deosebite la
În pct. 58 din preambulul Directivei se victimizare secundară și repetată sau
insistă pe protecţia specializată la intimidare și răzbunare.
efectivă: ”Victimele care au fost (2) Evaluarea individuală ia în
identificate ca fiind vulnerabile la considerare în special:
victimizarea secundară și repetată (a) caracteristicile personale ale
sau la intimidare și răzbunare ar victimei;
trebui să beneficieze de măsuri (b) tipul sau natura infracțiunii; și
adecvate de protecție în cursul (c) circumstanțele infracțiunii.
procedurilor penale. Natura exactă a În fine art. 3 Dreptul la
acestor măsuri ar trebui determinată informare cu privire la drepturi din
prin evaluări individuale, luând în DIRECTIVA 2012/13/UE A
considerare dorința victimei. PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A
Amploarea unor astfel de măsuri ar CONSILIULUI din 22 mai 2012 privind
trebui stabilită fără a aduce atingere dreptul la informare în cadrul
drepturilor apărării și în procedurilor penale prevede:
conformitate cu normele privind
13
„(1) Statele membre se asigură că 1.5. Internetul şi accesul la
persoanele suspectate sau acuzate
sunt informate prompt cu privire la administraţia publică.
cel puțin următoarele drepturi Modele și instrumente
procedurale, astfel cum se aplică în
dreptul intern, pentru a asigura judiciare on-line
posibilitatea exercitării efective a
drepturilor respective: Ținând cont de progresul tehnologic
(a) dreptul de a fi asistat de un din ultimul deceniu, administraţia
avocat; publică locală s-a văzut depășită de
(b)orice drept la consiliere juridică fluxul informativ provenit din mediul
gratuită și condițiile pentru online. Pentru a încerca remedierea
obținerea unei astfel de consilieri; neajunsurilor create de rapiditatea
(c) dreptul de a fi informat cu privire evoluției tehnologice, unele unităţi
la acuzare, în conformitate cu administrativ-teritoriale au
articolul 6; implementat anumite softuri
(d) dreptul la interpretare și informatice pentru a asigura
traducere; valorificarea intereselor particularilor
(e) dreptul de a păstra tăcerea. în raport cu administraţia publică.
(2) Statele membre garantează că Altele au rămas doar la stadiul de a
informațiile puse la dispoziție în permite sesizarea prin e-mail a unor
conformitate cu alineatul (1) sunt probleme specifice comunităţii.
furnizate oral sau în scris, într-un Astăzi, tehnologia reprezintă
limbaj simplu și accesibil, ținând un factor extrem de important, chiar
seama de orice nevoie specială a decisiv în susţinerea relaţiilor dintre
persoanelor suspectate vulnerabile administraţie şi particulari. Aceasta
sau acuzate vulnerabile”. ajută la sporirea eficienței și
transparenței procedurii
administrative. Nu trebuie să
neglijăm faptul că, în același timp,
pentru anumite categorii de
persoane, utilizarea resurselor din
mediul on-line este dificilă. Cu titlu
exemplificativ facem trimitere la
persoanele care nu dețin calculator
cu acces la internet2.
2
Pentru prezentare in extenso a se vedea și Manual
de drept european privind accesul la justiție,
disponibil gratuit accesând site-ul
14
În plan administrativ nu există 1.6. Accesul la asistență
un sistem on-line centralizat care să
permită gestiune informatică a juridică; dreptul la un
documentelor şi a tuturor avocat. Limite legale
informaţiilor legate de petiţii, aşa
cum există în plan judiciar sistemul Rolul avocatului este fundamental
„ECRIS” care reprezintă un sistem atât în procedurile administrative, cât
informatic la nivel naţional de şi în sistemul judiciar. Din păcate, în
gestiune informatică a dosarelor, a prezent, numeroase persoane nu își
documentelor şi a tuturor permit contractarea serviciilor unui
informaţiilor legate de cazuri în avocat pentru a rezolva problemele
instanţe, parchete şi Ministerul de natură legală. În vederea
Justiţiei, fiind dedicat susţinerii remedierii problemelor și pentru a
informatice a activităţilor din sprijini persoanele neajutorate
sistemul justiţiei în contextul noii legiuitorul a creat asistența judiciară
societăţi informaţionale. şi extrajudiciară.
Această lipsă de omogenitate Asistența judiciară şi
este dată mai ales de principiul extrajudiciară reprezintă un
autonomiei publice locale care instrument existențial prin
conferă competenţe specifice fiecărei intermediul căruia se asigură în mod
unităţi administrativ-teritoriale, în nemijlocit respectarea drepturilor
limitele teritoriale aferente. fundamentale ale omului. O societate
Prin urmare, chiar dacă democratică nu ar trebui să fie lipsită
majoritatea unităţilor administrativ- de un act normativ care să consacre
teritoriale permit transmiterea on- condițiile în care orice persoană
line a petiţiilor, formularelor sau poate beneficia de acest tip de
sesizărilor, majoritatea acestora nu asistență.
permit, spre exemplu, depunerea on- Justițiabilul trebuie să aibă un
line a plângerilor prealabile formulate acces efectiv în fața instanței și o
în temeiul Legii nr. 554/2004 a șansă reală să își prezinte cazul pe
contenciosului administrativ. care el/ea dorește să-l prezinte.
Printre altele, aceasta presupune că,
atunci când mijloacele unui justițiabil
nu îi permit acestuia să angajeze un
avocat, justițiabilului respectiv să îi
fie acordată asistență judiciară sub
formă gratuită. În încercarea de a-și
pune în valoare sau a-și apăra
https://www.echr.coe.int/Documents/Handbook_ac
cess_justice_RON.pdf
drepturile, nimănui nu trebuie să-i fie
refuzat dreptul la un proces echitabil
15
din cauza lipsei de mijloace recunoaşterea, acordarea sau
financiare. Totodată, particularul realizarea dreptului ori interesului
trebuie să aibă posibilitatea legală de pretins de solicitant.
a cere asistenţă juridică în relația cu (2)Asistenţa extrajudiciară se acordă
autorităţile publice. conform prevederilor Legii
Este în sarcina statelor și a nr. 51/1995, republicată, cu
guvernelor să garanteze, să modificările şi completările
organizeze și să finanțeze un astfel de ulterioare”.
sistem de asistență juridică, care să Potrivit dispoziţiilor art. 73 al
permită celor mai defavorizate Legii nr. 51/1995, asistenţa
persoane să obțină sprijin de extrajudiciară “se acordă de Serviciul
specialitate în demersurile lor. de asistenţă judiciară constituit la
Trebuie să facem o distincție nivelul fiecărui barou, pe baza unei
între asistența juridică în materie cereri al cărei model se aprobă de
civilă și asistența juridică în materie Departamentul de coordonare a
penală, unde găsim și cazuri de asistenţei judiciare, care va cuprinde
asistență juridică obligatorie. menţiuni privind obiectul şi natura
În ceea ce priveşte asistenţa solicitării de asistenţă, identitatea,
extrajudiciară, Ordonanța de Urgență codul numeric personal, domiciliul şi
nr. 51 din 21 aprilie 2008 privind starea materială ale solicitantului şi
ajutorul public judiciar în materie ale familiei sale, ataşându-se
civilă prevede în art. 35 alin. (1) că înscrisuri doveditoare ale veniturilor
„asistenţa prin avocat poate fi şi acestuia şi ale familiei sale, precum şi
extrajudiciară şi constă în acordarea dovezi cu privire la obligaţiile de
de consultaţii, formularea de cereri, întreţinere sau de plată. Cererea va fi
petiţii, sesizări, iniţierea altor însoţită şi de o declaraţie pe propria
asemenea demersuri legale, precum şi răspundere a solicitantului, în sensul
în reprezentarea în faţa unor de a preciza dacă în cursul ultimelor
autorităţi sau instituţii publice, altele 12 luni a mai beneficiat de ajutor
decât cele judiciare sau cu atribuţii public judiciar, în ce formă, pentru ce
jurisdicţionale, în vederea realizării cauză, precum şi cuantumul acestui
unor drepturi sau interese legitime. ajutor.
Asistenţa extrajudiciară trebuie să (2) Dovada stării materiale a
conducă la furnizarea unor informaţii solicitantului se face, în principal, cu
clare şi accesibile solicitantului, în următoarele documente:
conformitate cu prevederile legale în a) adeverinţă eliberată de autorităţile
vigoare referitoare la instituţiile competente sau de către angajator,
competente, şi, dacă este posibil, la după caz, din care să rezulte
condiţiile, termenele şi procedurile veniturile profesionale ale
prevăzute de lege pentru solicitantului şi ale celorlalţi membri
16
ai familiei supuse, potrivit legii, h) alte acte necesare stabilirii
impozitului pe venit, realizate în dreptului la acordarea de asistenţă
perioada prevăzută de legislaţia judiciară, potrivit legii.
privind ajutorul public judiciar, sau (3) Cererea de acordare a asistenţei
sumele încasate cu titlu de pensie, extrajudiciare se depune la serviciul
indemnizaţie de şomaj sau asigurări de asistenţă judiciară şi se
sociale şi altele asemenea, încasate soluţionează în termen de cel mult 15
pe aceeaşi perioadă; zile lucrătoare de la data înregistrării,
b) livretul de familie şi, după caz, prin decizie de admitere ori de
certificatele de naştere ale copiilor; respingere, după caz.
c) certificatul de persoană cu (4) În cazul admiterii cererii de
handicap al solicitantului sau al acordare a asistenţei extrajudiciare,
copilului, după caz; decizia privind acordarea de asistenţă
d) declaraţie pe propria răspundere judiciară va cuprinde următoarele:
din care să reiasă că solicitantul şi a) denumirea actului;
ceilalţi membri ai familiei nu b) denumirea organului emitent;
beneficiază de alte venituri c)temeiul legal şi de fapt pentru
suplimentare; emiterea deciziei;
e) declaraţie pe propria răspundere d) persoana căreia i se acordă
privind situaţia patrimonială a asistenţa extrajudiciară;
solicitantului şi a familiei sale; e) tipul sau forma asistenţei
f) declaraţie pe propria răspundere extrajudiciare acordate;
din care să rezulte că solicitantul f) data eliberării, funcţia şi semnătura
şi/sau celălalt părinte natural ori persoanei care a eliberat actul
adoptiv sau, după caz, o altă respectiv.
persoană căreia i s-a încredinţat (5) În temeiul deciziei de acordare a
copilul în vederea adopţiei ori care asistenţei extrajudiciare, decanul
are copilul în plasament sau în baroului competent desemnează un
plasament în regim de urgenţă ori a avocat din Registrul de asistenţă
fost numită tutore se ocupă de judiciară al baroului.
creşterea şi îngrijirea copilului şi că (6) După posibilităţi, decanul baroului
acesta nu este încredinţat sau dat în poate aproba acordarea asistenţei
plasament niciunui organism privat extrajudiciare de către un avocat ales
autorizat ori serviciu public autorizat de persoana căreia i se acordă
sau unei persoane juridice; asistenţa judiciară.
g) dovada eliberată de autorităţile (7) Decizia prevăzută la alin. (3) se
competente privind situaţia bunurilor comunică solicitantului în termen de
impozabile ale solicitantului sau, 5 zile lucrătoare de la data emiterii
după caz, ale celorlalţi membri ai deciziei.
familiei;
17
(8) Decizia de respingere a cererii de așteptare de remunerație asigurate,
acordare a asistenţei extrajudiciare în principal, persoanelor sau
poate fi contestată la consiliul comunităților defavorizate sau
baroului, în termen de 5 zile de la marginalizate sau organizațiilor care
comunicarea acesteia. le asistă.
(9) Contestaţiile formulate împotriva Serviciul juridic pro bono se
deciziei de respingere se soluţionează poate referi la:
de consiliul baroului, cu caracter de – consilierea sau reprezentarea
urgenţă la prima şedinţă a consiliului persoanelor, comunităților sau
baroului”. organizațiilor care altfel nu-și pot
exercita sau proteja drepturile sau nu
1.7. Acțiunile „pro bono” au acces la justiție;
– activități care sprijină administrarea
În România, la data de 8 octombrie justiției sau consolidarea instituțiilor;
2018, Uniunea Naţională a Barourilor asistarea barourilor sau a
din România a dat publicităţii APELUL organizațiilor civice, culturale,
Comisiei Permanente a UNBR, educaționale și a altor instituții
întrunită în şedinţa din 5-6 octombrie neguvernamentale care deservesc
2018, adresat decanilor Barourilor și interesul public și care altfel nu pot
reprezentanților Barourilor în obține consiliere sau reprezentare
Consiliului UNBR pentru a clarifica eficientă;
aspecte referitoare la avocatura pro – asistarea la elaborarea legislației
bono. sau participarea la procesul de
Declarația de politică adoptare a acesteia;
profesională emisă de Consiliul - monitorizarea alegerilor și
U.N.B.R. la sfârșit de 2018 are proceselor similare, în care
menirea să înlăture orice neînțelegere încrederea publică în sistemele
parvenită în trecut vizând atât legislative, judiciare și electorale
serviciile juridice pro bono judiciare, poate fi în pericol;
cât şi cele extrajudiciare: – furnizarea de formare juridică și
sprijin prin îndrumare, management
„1. Consiliul U.N.B.R. solicită de proiect și schimb de resurse de
avocaților, formelor de exercitare a informații;
profesiei și barourilor să furnizeze - alte activități similare care se
servicii juridice pro bono, de o desfășoară, cu respectarea legii,
calitate egală cu cea acordată pentru a menține statul bazat pe
clienților plătitori. Sunt servicii reguli de drept.
profesionale prestate de avocat pro 2. Profesia de avocat își afirmă
bono, activitățile profesionale angajamentul față de serviciul juridic
realizate fără remunerație sau pro bono, ca parte integrantă a
18
profesiei, iar avocații și formele de 1.8. Barierele existente în
exercitare a profesiei sunt încurajate
să precizeze public ce parte din relaţia cu autorităţile
timpul sau resursele lor le vor dedica publice
pentru serviciul juridic pro bono.
3. Serviciul juridic pro bono ar Prima barieră posibilă este aceea a
trebui să fie furnizat pe tot parcursul lipsei cunoştinţelor juridice a
anului, în toate domeniile în care particularilor, iar prezentul Ghid
ajutorul public judiciar este limitat. urmăreşte clarificarea unor aspecte în
4. Practica serviciului juridic relaţia dintre aceştia şi unităţile
pro bono va fi promovată în formarea administrativ-teritoriale.
profesională inițială și continua a A doua barieră posibilă este
avocaților; se va încuraja evaluarea legată de costurile procedurii.
corespunzătoare a activităților pro Soluţionarea litigiilor administrative
bono ale avocaților in sistemul în cursul procedurilor administrative,
îndeplinirii obligațiilor anuale de ori procedurile administrativ -
formare profesională. jurisdicţionale nu generează costuri
5. Avocații, formele de sub acest aspect, prin urmare este de
exercitare a profesiei de avocat, preferat a se utiliza cât mai eficient
barourile, trebuie să promoveze posibilităţile oferite de aceste
conștientizarea serviciilor juridice pro proceduri pentru a fi soluţionat
bono interne și transfrontaliere și să litigiul în acest stadiu. Mai mult, după
pună în aplicare măsuri menite să cum am precizat, persoanele
monitorizeze și să evidențieze măsura vulnerabile pot beneficia de servicii
în care accesul la justiție este juridice pro bono.
facilitat prin activități pro bono.
6. Avocații, formele de 1.9. Termenul general de
exercitare a profesiei, Barourile sunt
încurajați să dezvolte politici și răspuns pentru autorităţile
programe pro bono specifice, să şi instituţiile publice
creeze condiții și stimulente din care
să rezulte că activitatea pro bono Pentru a fi efective,
este încurajată, valorizată și procedurile administrative trebuie să
răsplătită, și de a oferi o educație se deruleze într-o perioadă scurt de
juridică continuă în acest domeniu”. timp. Art. 8 al O.G. nr. 27/2002
Conclusiv, în lumina privind reglementarea activităţii de
argumentelor expuse în rândurile de soluţionare a petiţiilor prevede:
mai sus este lesne de observat „(1)Autorităţile şi instituţiile publice
importanța practică a avocaturii pro sesizate au obligaţia să comunice
bono de astăzi. petiţionarului, în termen de 30 de zile
19
de la data înregistrării petiţiei, lucrători cu program redus de lucru
răspunsul, indiferent dacă soluţia este sau persoane cu dizabilități.
favorabilă sau nefavorabilă. Sintagma „grup vulnerabil”
(2)Pentru soluţionarea petiţiilor este folosită adesea în documente
transmise, potrivit art. 61, de la alte oficiale ca fiind similar celui de grup
autorităţi sau instituţii publice, defavorizat, marginalizat sau grup de
termenul de 30 de zile curge de la risc, toate aceste concepte fiind puse
data înregistrării petiţiei la în relație cu fenomenul mai larg al
autoritatea sau instituţia publică sărăciei3.
competentă”. Grupurile vulnerabile sunt
Lipsa răspunsului autorităţii grupuri lipsite de suport care nu pot
publice poate conduce la obligarea face faţă dificultăţilor cotidiene. În
judiciară a acesteia la furnizarea majoritatea cazurilor, grupurile
răspunsului la petiţia formulată. vulnerabile se află într-o stare cronică
de sărăcie, fiind în incapacitate de a
1.10. Definirea persoanelor profita de oportunitățile ivite şi de a-
şi valorifica drepturile subiective şi
vulnerabile interesele legitime şi în imposibilitate
de a-şi rezolva problemele apărute în
Deşi reprezintă o temă actuală, legătură cu aspectele existenţiale
categoria „grupurilor vulnerabile” nu curente. Exemple în acest sens sunt
beneficiază de o reglementare persoanele cu dizabilități, copiii
normativă în dreptul nostru intern. abandonați, persoanele infectate cu
Aceasta cu toate că, prin diferitele HIV, vârstnicii, minoritățile etnice,
programe naţionale sau locale pare a familiile monoparentale ş.a.
se urmări protecţia persoanelor Perspectiva pe care o avem în
vulnerabile. Astfel, este dificil de vedere este aceea a unei
stabilit dacă politica normativă îşi vulnerabilităţi permanentizate, a unei
atinge finalitatea din moment ce nu stări continue sau continuate în ceea
se cunoaşte exact ce reprezintă ce priveşte expunerea la riscurile
„grupurile vulnerabile” din socio-juridice. Mai poate fi avută în
perspectivă juridică. vedere şi o altă perspectivă a
E drept că s-a încercat vulnerabilităţii, dar aceasta este una
formularea unor definiții oficiale ale temporară şi priveşte femeile aflate
acestora, dar nu s-a ajuns la un în perioada maternității, tinerii
consens privind caracteristicile
grupurilor care ar putea fi considerate
3
vulnerabile. În cadrul acestora au fost
incluse o varietate largă de persoane, ttp://www.catalactica.org.ro/files/grupurile
de la copii şi bătrâni la şomeri, _
vulnerabile_si_economia_sociala.pdf.
20
absolvenți debutanți pe piața muncii, protejează persoanele cu dizabilității
persoanele care migrează pentru pe piața muncii. Directiva egalității
muncă ş.a. rasiale interzice discriminarea pe
baza originilor etnice sau rasiale la
1.11. Grupurile vulnerabile locul de muncă sau în alte sfere ale
vieții, precum accesul la bunuri şi
la nivelul Uniunii Europene servicii. Aceste directive au fost
implementate în legislaţiile statelor
În dreptul european membre.
vulnerabilitatea este asociată cu
incluziunea socială care presupune
Exemplu: Potrivit art. 4 al OUG nr.
accesul indivizilor la oportunitățile şi
137/2000 privind prevenirea şi
resursele necesare pentru a participa
sancționarea tuturor formelor de
pe deplin la viața economică, socio-
discriminare, categoria defavorizată
culturală şi chiar juridică pentru a se este definită ca fiind „acea categorie
bucura de un standard de viață de persoane care fie se află pe o
considerat normal/dezirabil în poziţie de inegalitate în raport cu
societatea în care trăiesc. Astfel, majoritatea cetăţenilor datorită
promovarea egalității şi a incluziunii
diferenţelor identitare faţă de
sociale presupune depunerea de
majoritate, fie se confruntă cu un
eforturi pentru ca toți indivizii,
comportament de respingere şi
inclusiv grupurile vulnerabile, să
marginalizare.”
beneficieze de şanse egale în acest
sens”.
La nivelul Uniunii Europene, anul 2010
În cadrul politicilor sociale ale
a fost declarat Anul European pentru
UE sunt urmărite obiective precum:
Combaterea Sărăciei şi Excluziunii
eliminarea sărăciei copilului şi a
Sociale şi a avut drept scop
familiei cu copii, promovarea
„creşterea gradului de conştientizare
accesului pe piața muncii, educație şi
asupra dificultăților cu care se
formare, combaterea excluziunii
confruntă grupurile vulnerabile în
sociale şi a discriminării. Există multe
societate”. În cadrul acestora, au fost
documente legislative care protejează
incluse categorii diverse: persoane
grupurile vulnerabile, implicit sau
vârstnice, familii numeroase şi familii
explicit. De exemplu, Strategia de
monoparentale copii şi tineri,
ocupare este focalizată pe accesul
persoane cu dizabilități, imigranți,
către slujbe mai bune pentru toți
persoane din rândul minorităților
europenii (inclusiv pentru cei mai
etnice (cu accent pe minoritatea
vulnerabili, precum imigranții sau
romă, cea mai numeroasă prin cei
persoanele cu dizabilități). Directiva
aproximativ 10-12 milioane de romi
şanselor egale pe piața muncii
din Europa). Grupurile vulnerabile
21
sunt delimitate prin comparație cu
majoritatea populației ca având Exemplu: Conform art. 2 al OUG nr.
condiții de viață mai dificile: locuire 137/2000, „prin discriminare se
precară sau lipsa locuinței, şomaj, înţelege orice deosebire, excludere,
nivel de educație scăzut, lipsa restricţie sau preferinţă, pe bază de
veniturilor. Femeile sunt considerate rasă, naţionalitate, etnie, limbă,
a fi mai expuse riscurilor sărăciei şi religie, categorie socială, convingeri,
excluziunii sociale decât bărbații. sex, orientare sexuală, vârstă,
handicap, boală cronică
1.12. Grupurile vulnerabile necontagioasă, infectare HIV,
apartenenţă la o categorie
în actele normative din defavorizată, precum şi orice alt
România criteriu care are ca scop sau efect
restrângerea, înlăturarea
Şi în legislația românească se pot recunoaşterii, folosinţei sau
identifica o serie de termeni care exercitării, în condiţii de egalitate, a
vizează grupurile vulnerabile, în drepturilor omului şi a libertăţilor
relație cu incluziunea/ excluziunea fundamentale sau a drepturilor
socială: persoane defavorizate, recunoscute de lege, în domeniul
persoane marginalizate, persoane politic, economic, social şi cultural
excluse social sau supuse riscurilor de sau în orice alte domenii ale vieţii
excluziune socială sau persoane publice”.
vulnerabile. Mai jos sunt prezentate
câteva exemple de definiții explicite
sau implicite ale familiei de termeni
din documente legislative sau de Exemplu: În art. 3 din Legea nr.
politică socială. 116/2002 privind prevenirea şi
combaterea marginalizării sociale,
marginalizarea socială „se defineşte
prin poziţia socială periferică, de
izolare a indivizilor sau grupurilor cu
acces limitat la resursele economice,
politice, educaţionale şi
comunicaţionale ale colectivităţii; ea
se manifestă prin absenţa unui
minimum de condiţii sociale de
viaţă”.
22
Legiuitorul pune în sarcina aparatului Ipoteze de persoane vulnerabile:
administrativ din cadrul primăriilor - tineri care părăsesc sistemul de
consilierea gratuită a acestor protecţie a copilului;
persoane. Astfel, art. 26 din lege - persoane cu dizabilităţi;
prevede: „Consilierea persoanelor cu - persoane de etnie romă;
scopul de a beneficia de drepturile - persoane care au părăsit
stabilite de prezenta lege se asigură timpuriu şcoala;
gratuit de către instituţiile de stat - persoane care trăiesc din venitul
abilitate şi de aparatul de lucru minim garantat;
specializat al primăriilor”. - copii în situaţie de risc care
provin din sistemul de protecţie
socială;
- persoane angajate în sistemul de
asistenţă şi protecţie socială.
23
II. PLÂNGEREA PREALABILĂ OBLIGATORIE
27
ierarhic” (vezi Deciziile nr. 188/2004,
220/2004 și 39/2005). Exemplu de jurisdicție specială
administrativă - Legea nr. 33/1994
privind exproprierea pentru cauză
Exemplu de procedură de utilitate publică
contravențională specială (alta
decât plângerea prealabilă) Art. 14
Consiliul Național pentru Combaterea (1) Cu privire la propunerile de
Discriminării (CNCD) este o autoritate expropriere, proprietarii și titularii
de stat, în domeniul discriminării, altor drepturi reale asupra imobilelor
autonomă, care își desfășoară în cauză pot face întâmpinare în
activitatea în mod independent. termen de 45 de zile de la primirea
notificării.
Persoana care se consideră
discriminată pe anumite considerente (2) Întâmpinarea se depune la
(statut social, etnie, religie, primarul comunei, orașului sau al
orientare sexuală, etc.) se poate municipiului pe al căror teritoriu se
adresa acestei autorități în vederea află imobilul.
constatării faptei de discriminare. (3) Primarul va primi și va înregistra
CNCD va cita părțile, va analiza întâmpinarea și va consemna ofertele
faptele pe baza oricăror mijloace de de despăgubire și pretențiile
probă și va pronunța o hotărâre de proprietarilor sau ale persoanelor
soluționare a sesizării. titulare de alte drepturi reale. În
termen de 30 de zile, întregul dosar
Actul adoptat de CNCD prin care cuprinzând documentele prevăzute la
soluționează litigiul este un act art. 12, precum și eventualele
administrativ jurisdicțional. întâmpinări, va fi înaintat la
Actul acesta se poate contesta la Secretariatul General al Guvernului,
instanța de contencios administrativ pentru lucrările de interes național,
și, în acest caz, nu se vor mai aplica iar pentru cele de interes local, la
regulile prevăzute la art. 7 din Legea consiliul județean sau la Consiliul
contenciosului administrativ, mai General al Municipiului București,
exact nu mai este necesară după caz.
procedura plângerii prealabile. Art. 15
(vezi și Decizia ICCJ nr. 318/2011) (1) Întâmpinările vor fi soluționate în
termen de 30 de zile de o comisie
constituită prin hotărâre a Guvernului
pentru lucrările de interes național,
prin decizia delegației permanente*) a
consiliului județean sau prin dispoziția
28
primarului municipiului București
pentru cele de interes local. De asemenea, plângerea
Art. 18 prealabilă obligatorie administrativă
nu trebuie confundată cu plângerea
(1) În urma deliberării, comisia poate
prealabilă penală. Codul penal
să accepte punctul de vedere al
prevede pentru anumite infracțiuni
expropriatorului sau îl poate respinge
faptul că acțiunea penală se pune în
și va consemna aceasta într-o hotărâre
mișcare numai la plângerea prealabilă
motivată.
a persoanei vătămate.
(2) Comisia va consemna, dacă este
cazul, și învoiala dintre părți, sub Exemple de infracțiuni pentru care
semnătura acestora. acțiunea penală se pune în mișcare
la plângerea prealabilă
(3) Hotărârea se comunică părților în
termen de 15 zile de la adoptare. Lovirea sau alte violențe (art. 193
Cod penal)
Art. 19
Amenințarea (art. 206 Cod penal)
(1) În cazul în care comisia respinge
propunerile expropriatorului, acesta Hărțuirea (art. 208 Cod penal)
are posibilitatea să revină cu noi Agresiunea sexuală (art. 219 Cod
propuneri, cu refacerea penal)
corespunzătoare a planurilor.
(2) Noile propuneri vor urma
procedura stabilită în prezentul 2.2. Temeiul legal al
capitol.
plângerii prealabile
Art. 20
(1) În cazul în care și noile propuneri Temeiul legal al plângerii prealabile
vor fi respinse, expropriatorul, este art. 7 din Legea contenciosului
precum și proprietarii sau celelalte administrativ. Acesta este temeiul
persoane titulare de drepturi reale prevăzut în legea cadru în materia
asupra imobilului propus spre contenciosului administrativ.
expropriere pot contesta hotărârea Situația 1: Reclamantul este vătămat
comisiei, constituită potrivit art. 15, într-un drept subiectiv sau interes
la Curtea de apel în raza căreia se află legitim privat printr-un act
situat imobilul, în termen de 15 zile administrativ unilateral individual
de la comunicare, potrivit care îi este adresat.
prevederilor Legii contenciosului
administrativ nr. 554/2004, cu
modificările și completările
ulterioare.
29
termen de 30 de zile din momentul
Art. 7 alin. 1 Legea nr. 554/2004 în care persoana vătămată a luat
Înainte de a se adresa instanței de cunoștință, pe orice cale, de
contencios administrativ conținutul actului. Pentru motive
competente, persoana care se temeinice, plângerea prealabilă se
consideră vătămată într-un drept al poate formula și peste termenul de
său ori într-un interes legitim printr- 30 de zile, dar nu mai târziu de 6
un act administrativ individual care i luni de la data la care a luat
se adresează trebuie să solicite cunoștință, pe orice cale, de
autorității publice emitente sau conținutul acestuia. Termenul de 6
autorității ierarhic superioare, dacă luni prevăzut în prezentul alineat,
aceasta există, în termen de 30 de precum și cel prevăzut la alin. (1)
zile de la data comunicării actului, sunt termene de prescripție.
revocarea, în tot sau în parte, a
acestuia. Pentru motive temeinice, Situația 3: Reclamantul este vătămat
persoana vătămată, destinatar al într-un drept subiectiv sau interes
actului, poate introduce plângerea legitim privat printr-un act
prealabilă, în cazul actelor administrativ unilateral normativ.
administrative unilaterale, și peste
termenul prevăzut la alin. (1), dar Art. 7 alin. 11 Legea nr. 554/2004
nu mai târziu de 6 luni de la data În cazul actului administrativ
emiterii actului. normativ, plângerea prealabilă
poate fi formulată oricând.
Situația 2: Reclamantul este vătămat
de un act administrativ individual Au existat numeroase litigii în fața
emis/adoptat de o autoritate instanțelor de contencios
publică, dar adresat altui subiect de administrativ care au ridicat
drept. probleme cu privire la obligația de a
formula sau nu plângere prealabilă.
Art. 7 alin. 3 Legea nr. 554/2004 Pentru anumite cazuri s-a pronunțat
Este îndreptățită să introducă Înalta Curte de Casație și Justiție
plângere prealabilă și persoana (ICCJ) prin decizii privind recursul în
vătămată într-un drept al său sau interesul legii sau prin decizii privind
într-un interes legitim, printr-un act dezlegarea unor chestiuni de drept.
administrativ cu caracter De exemplu, ICCJ a constatat că nu
individual, adresat altui subiect de este instituită o procedură prealabilă
drept. Plângerea prealabilă, în când se urmărește obligarea
cazul actelor administrative angajatorilor la plata, în temeiul
unilaterale, se va introduce în legii, a unor drepturi salariale care nu
sunt recunoscute prin acte ale
30
ordonatorilor de credite ori prin
contracte individuale de muncă sau Exemplu de plângere prealabilă
acte adiționale la acestea din urmă. specială
În Codul de procedură fiscală se
„Prin urmare, atunci când pretențiile
prevede la art. 268 alin. 1 faptul că
angajaților nu rezultă dintr-o
împotriva titlului de creanță, precum
încadrare/reîncadrare pretins
și împotriva altor acte administrative
nelegală, ci vizează obligarea
fiscale (e.g., decizii de impunere) se
angajatorului la plata unor drepturi
poate formula contestație potrivit
salariale neacordate, precum și
Titlului VIII (Soluționarea
atunci când angajatorul nu a emis un
contestațiilor formulate împotriva
act administrativ/act adițional la
actelor administrative fiscale).
contractul individual de muncă ori
actul respectiv nu a fost comunicat Contestația este o cale
angajaților, admisibilitatea cererii de administrativă de atac și nu înlătură
chemare în judecată cu care dreptul la acțiune al celui care se
salariatul a învestit instanța consideră lezat în drepturile sale
specializată în litigii de muncă nu printr-un act administrativ fiscal.
este condiționată de parcurgerea
procedurii prealabile”
IMPORTANT!
(Decizia nr. 9/2017 pronunțată ca
urmare a unui recurs în interesul În fiecare situație de fapt trebuie
legii). să fie verificată legislația specifică
aplicabilă în speță pentru a identifica
Pentru anumite tipuri de acte în ce măsură legiuitorul:
administrative, legiuitorul a stabilit
fie a prevăzut o procedură
reguli specifice, prin urmare, în prealabilă obligatorie specială (de
momentul în care se va formula ex., cea prevăzută în Codul de
recursul administrativ se va invoca procedură fiscală),
temeiul legal prevăzut în legislația fie a făcut trimitere la legea
specifică. contenciosului administrativ, deci,
inclusiv, și la art. 7 din această
lege (de ex., art. 30 din Legea nr.
416/2001 privind venitul minim
garantat)
fie pur și simplu a precizat expres
că în situația respectivă nu se
aplică procedura plângerii
prealabile (de ex., în cazul
31
contestației proceselor-verbale 2.3. Conținutul plângerii
contravenționale care pot fi
atacate în temeiul OG nr. 2/2001 prealabile
privind regimul juridic al Plângerea prealabilă împotriva actului
contravențiilor). administrativ vătămător trebuie să
Însă, indiferent dacă legea prevede o cuprindă în mod necesar următoarele
procedură administrativă prealabilă informații, clar formulate:
obligatorie, deci, care trebuie Autoritatea căreia îi este adresată
îndeplinită pentru a putea formula plângerea, cu datele de
ulterior o acțiune în contencios identificare complete și corecte
administrativ sau nu, nimic nu (denumire, reprezentant, sediu,
împiedică persoana vătămată să se telefon, adresa de mail și pagina
adreseze autorităților publice prin web);
petiție pentru a solicita acestora să își Datele de identificare complete și
exercite competențele. corecte ale petentului (nume și
prenume, adresă domiciliul,
adresa de corespondență - poate fi
!!! Nimeni nu poate împiedica o
aleasă la sediul reprezentantului
persoană vătămată într-un drept
legal, dacă există un astfel de
subiectiv printr-un act al unei
reprezentant, datele de
autorități publice de a se adresa
identificare: CNP, seria și numărul
Avocatului Poporului, Ministerului
cărții de identitate);
Public, Autorității Naționale pentru
Actul administrativ contestat
Protecția Mediului, Consiliului
(denumirea, organul emitent, data
Național pentru Combaterea
la care a fost publicat sau
Discriminării etc., desigur, în funcție
comunicat ori data la care
de specificul vătămării produse și
petentul a luat cunoștință de
ținând cont de competențele
existența actului și împrejurările
acestora.
în care a luat cunoștință de
Aceste autorităţi pot ajuta în existența actului);
demersul administrativ pentru Descrierea situației de fapt în mod
soluţionarea plângerii. obiectiv, cu prezentarea tuturor
elementelor necesare pentru o
evaluare justă a cauzei;
Prezentarea vătămării dreptului
sau a interesului legitim privat pe
care actul o produce raportat la
petent (inclusiv a prejudiciilor de
ordin material și moral pe care le-
a produs sau urmează să le
32
producă actul administrativ a cărui dovedească DOAR nelegalitatea
revocare se solicită); actului administrativ, ci și
Indicarea temeiului legal al VĂTĂMAREA produsă de către actul
plângerii prealabile și a tuturor nelegal. Numai în măsura în care cele
dispozițiilor legale pe care două elemente se dovedesc a fi reale,
petentul consideră că le încalcă instanța va putea anula actul
actul administrativ atât sub administrativ.
aspectul procedurii de adoptare, De asemenea, trebuie să se
cât și din perspectiva conținutului țină cont și de faptul că, în măsura în
(de asemenea, dacă există cazuri care reclamantul dorește să
asemănătoare soluționate deja de formuleze acțiune în suspendarea
instanțele de judecată, ar fi util să actului, trebuie să dovedească faptul
fie precizate); că suspendarea este necesară întrucât
Precizarea clară și neechivocă a există un caz bine justificat (o
faptului că se solicită revocarea în aparenţă de nelegalitate a actului) și
tot sau în parte, după caz, a pentru a preveni producerea unei
actului administrativ nelegal, pagube iminente. Subliniem faptul că
modificarea sau completarea împrejurările ce tind la dovedirea
actului administrativ care produce cazului bine justificat trebuie să fie
o vătămare a unui drept subiectiv analizate în mod corelat cu
sau a unui interes legitim privat; argumentele referitoare la prevenirea
Semnătura petentului sau a unei pagube iminente, în sensul că
reprezentantului legal, dacă există reclamantul este ținut a face atât
un astfel de reprezentant legal. dovada existenței cazului bine
justificat, dar și a raportului de
!!! Este util ca plângerea prealabilă cauzalitate între vădita nelegalitate a
actului, conturată prin raportare la
să fie formulată complet de la bun
împrejurările de fapt și de drept ce
început, astfel încât să cuprindă nu
tind la dovedirea cazului bine
numai argumente cu privire la
justificat și prejudiciul la care expus
nelegalitatea sau oportunitatea
prin executarea actului administrativ
actului administrativ (de ce este
emis.
contrar legii, respectiv scopului legii),
ci și descrierea vătămării dreptului
subiectiv sau interesului legitim privat
al petentului.
34
NOTĂ! - Nu este suficient să fie
invocate aceste motive în mod pentru motive temeinice, în 6
abstract, ci trebuie circumstanțiate la luni de la data la care a luat
situația de fapt. cunoștință, pe orice cale, de
conținutul actului
Motivul temeinic reprezintă un caz
Termenele de 6 luni prevăzute
bine justificat, neimputabil părții care
pentru persoana vătămată destinatar
l-a invocat și care nu ar fi putut fi
al actului administrativ, cât și
previzionat în mod rezonabil:
persoana vătămată de un act adresat
altei persoane sunt termene de
toate acele împrejurări de fapt
prescripție. Aceasta înseamnă că, în
care l-au împiedicat în mod
anumite situații, pot fi suspendate
obiectiv pe petent să promoveze
sau întrerupte.
plângerea în termen, împrejurări
imposibil de înlăturat şi care îl
exonerează de orice culpă în
neexercitarea dreptului la acțiune.
!!! Când se depășesc termele de 30
Situația 2: În cazul actelor
de zile prevăzute la art. 7 alin. 1
administrative individuale adresate
teza 2 și alin. 3 penultima și ultima
altei/altor persoane.
teză din Legea contenciosului
Suntem în situația în care administrativ (vezi situațiile de mai
persoana vătămată de un act sus), persoana vătămată trebuie să
administrativ individual nu este și precizeze expres care au fost
destinatarul actului. motivele care au împiedicat-o să
depună plângerea în termenul
Exemplu respectiv.
o persoană obține o autorizație de Aceste motive excepționale pot fi
construire în mod nelegal, care invocate doar în cadrul termenului
afectează dreptul de proprietate al de 6 luni.
persoanei care deține imobilul vecin
(persoana vătămată)
Situația 3: În cazul actelor
administrative normative.
În această situație, persoană Nu există un termen pentru
vătămată poate formula plângere formularea plângerii prealabile de
prealabilă: către persoana vătămată. Aceasta
în 30 de zile de la data la care a poate formula oricând plângerea
luat cunoștință pe orice cale de prealabilă.
conținutul actului
35
2.5. Cui se adresează tehnice, este preferabil ca plângerea
prealabilă să fie adresată autorității
plângerea prealabilă care a emis actul.
38
2.6. Cum se formulează și În acest ultim caz, plângerea ar trebui
trimisă în timpul programului de lucru
cum se transmite al respectivei autorități.
plângerea prealabilă
!!! Conform Deciziei Înaltei Curți de
Plângerea prealabilă trebuie Casație și Justiție nr. 5015/2010,
formulată întotdeauna în scris și se copia contestației depuse de
transmite într-un mod care să poată reclamant la dosarul de fond nu
genera dovada recepționării, poate fi luată în considerare ca
preferabil și a înregistrării respectivei probă a declanșării procedurii
plângeri la autoritatea publică administrative prealabile în
emitentă a actului vătămător sau la condițiile în care nu este certificată
autoritatea ierarhic superioară prin numărul și data înregistrării la
autorității emitente a actului. autoritatea pârâtă.
Varianta cea mai potrivită
(utilă) pentru transmiterea plângerii Conform art. 12 din Legea
prealabile este înregistrarea acesteia contenciosului administrativ, atunci
la registratura autorității emitente a când va formula acțiune în
actului sau a autorității ierarhic suspendarea și/sau anularea actului
superioare autorității emitente, cu administrativ, dacă nu a primit niciun
solicitarea de a primi număr de răspuns la plângerea prealabilă din
înregistrare pe o copie a respectivei partea autorității emitente a actului,
plângerii prealabile. reclamantul va depune la dosar copia
Variantă alternativă plângerii prealabile, certificată prin
numărul și data înregistrării la
Nefiind interzisă expres de lege, autoritatea publică, precum și orice
plângerea prealabilă ar putea fi înscris care face dovada îndeplinirii
transmisă și pe calea unei notificări procedurii prealabile, dacă acest
prin executor judecătoresc. demers este obligatoriu.
CĂTRE
Nume autoritatea publică emitentă a actului administrativ
Str. ...................... nr. ......, localitate ..................
Tel.: .................., fax .........................., mail: .......................,
adresă web .........................
PLÂNGERE PREALABILĂ
46
In fapt, ......................................... (descrierea faptelor care au condus la
adoptarea actului administrativ)
Pentru o mai buna înțelegere a situației juridice, facem următoarele precizări:
.....................................................................
(- identificarea dreptului subiectiv sau a interesului legitim privat încălcate
- descrierea prejudiciul material, prezent, dacă deja există, viitor și previzibil,
dacă nu există încă la momentul redactării plângerii prealabile)
47
III. JURISDICŢII SPECIALE ŞI
PROCEDURI SPECIALE DE CONTESTARE
48
3.3. Proceduri speciale de Contestația ori cererea de
revocare se soluționează în termen de
soluționare 3 luni.
Legea nr. 64/1991 privind Conținutul ”plângerii” trebuie
brevetele de invenţie să includă: datele de identificare ale
petentului, obiectul plângerii,
Domeniul de lucru este dat de motivarea în fapt și în drept, probele
procedurile de înregistrare a propuse.
brevetelor de invenție. Decizia de soluționare se poate
Persoana interesată este titularul ataca la instanța de contencios
cererii. administrativ competentă.
Actul administrativ atacat este Legea nr. 129/1992 privind
hotărârea luată de Comisia de
examinare.
protecţia desenelor și
Organul competent pentru modelelor industriale
soluționarea contestației este Oficiul
de Stat pentru Invenții și Mărci Domeniul de lucru este dat de
(Comisia de contestaţii din procedurile de înregistrare a
Departamentul de apeluri al O.S.I.M). desenelor și modelelor industriale.
Termenul de contestare este 3 Persoana interesată este
luni de la comunicare. titularul cererii.
Obiectul contestației este un Actul administrativ atacat este
drept privitor la brevet ori o limitare hotărârea luată de Comisia de
a brevetului. examinare.
Detalii – art. 48 din Lege și Organul competent pentru
Regulamentul de aplicare a Legii soluționarea contestației este Oficiul
Orice altă persoană poate de Stat pentru Invenții și Mărci.
introduce o cerere de revocare a (Comisia de contestaţii din
brevetului de invenție. Departamentul de apeluri al O.S.I.M)
Termenul de contestare este 6 Termenul de contestare este 3
luni de la publicarea menţiunii luni de la comunicare.
acordării acestuia, dacă: Obiectul contestației este un
a) obiectul brevetului nu este drept ori o limitare a desenului ori
brevetabil, potrivit art. 6-9, 11 şi 12; modelului industrial.
b) obiectul brevetului nu dezvăluie Conținutul ”plângerii” trebuie
invenţia suficient de clar şi complet, să includă: datele de identificare ale
astfel încât o persoană de specialitate petentului, obiectul plângerii,
în domeniu să o poată realiza; motivarea în fapt și în drept, probele
c) obiectul brevetului depăşeşte propuse.
conţinutul cererii, aşa cum a fost
depusă.
49
Decizia de soluționare se poate încasate fără drept se face prin
ataca la instanța de contencios decizie de imputare.
administrativ competentă. Persoana interesată este
Orice persoană interesată persoana împotriva căreia s-a derulat
poate face opoziție scrisă privind procedura de angajare a răspunderii.
cererea de înregistrare. Conținutul ”plângerii” trebuie
Opoziția se comunică să includă: datele de identificare ale
solicitantului cererii de înregistrare. petentului, obiectul plângerii,
Termenul de soluționare a motivarea în fapt și în drept, probele
opoziției este de 3 luni. propuse.
Comisia emite un raport de Persoana care considera că
admitere sau de respingere a imputarea sau reţinerea a fost făcută
opoziţiei, care va fi avut în vedere la fără temei sau cu încălcarea legii,
examinarea de fond. precum şi cea care, după ce a semnat
un angajament de plata, constata că
O.G. nr. 121/1998 - privind în realitate nu datorează, parţial sau
răspunderea materială a total, suma pretinsa de unitate poate
militarilor face contestaţie.
Termenul de introducere a
Domeniul de lucru este dat de contestației este de cel mult 30 de
procedurile de angajare a răspunderii zile de la data comunicării sub
materiale a militarilor pentru semnătura a deciziei de imputare sau
pagubele în legătura cu formarea, de la data semnării angajamentului
administrarea şi gestionarea de plata.
resurselor financiare şi materiale, Contestaţiile se depun la
provocate de militari din vina unitatea care are în evidenţă debitul
acestora şi în legătura cu îndeplinirea şi se soluţionează de comandantul sau
serviciului militar sau a atribuţiilor de şeful care a emis decizia de imputare
serviciu în cadrul Ministerului Apărării sau a cărei comisie a efectuat
Naţionale, Ministerului de Interne, cercetarea administrativă privind
Serviciului Român de Informaţii, paguba pentru care s-a semnat
Serviciului de Protecţie şi Paza, angajamentul de plată.
Serviciului de Informaţii Externe, Împotriva hotărârii pronunţate
Serviciului de Telecomunicaţii asupra contestaţiei cel nemulţumit
Speciale şi Ministerului Justiţiei. poate face plângere în cel mult 15
Obligarea la plata zile de la data comunicării hotărârii.
despăgubirilor pentru pagubele Sancțiunea nerespectării termenului
produse sau a contravalorii bunurilor de depunere a plângerii constă în
şi serviciilor nedatorate, precum şi respingerea acțiunii ca fiind tardivă.
obligarea la restituirea sumelor Plângerea se depune la
unitatea care are în evidenta debitul,
50
iar aceasta este obligată să o omisiunea ori refuzul de a emite un
înainteze comisiei de jurisdicţie a act sau de a efectua o anumită
imputaţiilor în cel mult 5 zile de la operaţiune, în legătură cu sau în
înregistrare. cadrul unei proceduri de atribuire.
Contestarea trebuie să verifice
Legea nr. 98/2016 – achiziții un interes.
publice Conținutul ”contestației”
trebuie să includă: datele de
Domeniul de lucru este dat de identificare ale petentului, obiectul
procedurile de achiziții publice. plângerii, motivarea în fapt și în
În aceste proceduri, participă drept, probele propuse.
de regulă profesioniști – operator Organul competent pentru
economic - și nu cetățeni ori soluționarea contestațiilor este
rezidenți. Consiliul Naţional de Soluţionare a
Cererea poate fi introdusă de Contestaţiilor.
persoana care se consideră vătămată
- orice operator economic care Remediile, căile de atac şi
îndeplineşte cumulativ următoarele procedura de soluţionare a acestora,
condiţii: (i) are sau a avut un interes pe cale administrativ-jurisdicţională
în legătură cu o procedură de sau judiciară, în materie de atribuire
atribuire; şi (ii) a suferit, suferă sau a contractelor de achiziţie publică, a
riscă să sufere un prejudiciu ca o contractelor sectoriale şi a
consecinţă a unui act al autorităţii contractelor de concesiune, precum
contractante, de natură să producă şi organizarea şi funcţionarea
efecte juridice, ori ca urmare a Consiliului Naţional de Soluţionare a
nesoluţionării în termenul legal a Contestaţiilor sunt reglementate de
unei cereri privind o procedură de Legea nr. 101/2016.
atribuire.
Nu se pot introduce (sunt Pentru soluţionarea
inadmisibile) plângerile de la contestaţiei, persoana care se
persoane terțe față de procedură, consideră vătămată se poate adresa:
chiar dacă sunt beneficiari indirecți ai a) fie pe cale administrativ-
acesteia. jurisdicţională Consiliului Naţional de
Actele administrative atacate Soluţionare a Contestaţiilor;
sunt documentele din procedura de b) fie pe cale judiciară instanţei de
atribuire, cum ar fi caietul de sarcini, judecată.
definite ca orice act, orice operaţiune Termenul de introducere a
care produce sau poate produce plângerii este de 10 zile/5 zile (art. 8
efecte juridice, neîndeplinirea în din Legea nr. 101/2016).
termenul legal a unei obligaţii Nerespectarea termenului duce la
prevăzute de legislaţia în materie, respingerea acțiunii ca fiind tardivă.
51
Legea nr. 21/1991 privind La termenul stabilit pentru
cetățenia dezbaterea sesizării, Comisia verifică
îndeplinirea condiţiilor necesare
Domeniul de lucru este dat de retragerii cetăţeniei române. Aceasta
procedura de acordare/redobândire audiază persoanele citate, precum şi
ori de retragere a cetățeniei române. persoana în cauză. Lipsa persoanei
Instituția competentă este legal citate nu împiedică desfăşurarea
Comisia pentru cetăţenie, denumită procedurilor de retragere a cetăţeniei
în continuare Comisia, entitate fără române.
personalitate juridică din cadrul Preşedintele Autorităţii
Autorităţii Naţionale pentru Naţionale pentru Cetăţenie emite
Cetăţenie. ordinul de retragere a cetăţeniei
Procedura privind române, respectiv de respingere a
acordarea/redobândi-rea cetățeniei sesizării de retragere a cetăţeniei, în
se finalizează cu un raport motivat cazul în care constată neîndeplinirea
privind propunerea de condiţiilor prevăzute de lege.
admitere/respingere a cererii. Ordinul preşedintelui
Împotriva acestui act se poate Autorităţii Naţionale pentru Cetăţenie
introduce o plângere în condițiile de admitere sau de respingere a
Legii nr. 554/2004. sesizării de retragere a cetăţeniei se
În procedura de retragere a comunică persoanei în cauză, precum
cetățeniei, orice autoritate sau şi persoanei care a făcut sesizarea,
persoană care are cunoştinţă de prin scrisoare recomandată cu
existenţa unui motiv pentru confirmare de primire.
retragerea cetăţeniei române poate Ordinul poate fi atacat, în
sesiza, în scris, Comisia, având termen de 15 zile de la data
obligaţia să prezinte dovezile de care comunicării, la secţia de contencios
dispune. administrativ şi fiscal a tribunalului
Analiza sesizării de retragere de la domiciliul sau, după caz,
se face în contradictoriu, cu reşedinţa solicitantului.
participarea persoanei care a făcut Nerespectarea termenului duce la
sesizarea și a persoanei în cauză respingerea acțiunii ca fiind tardivă.
(citarea persoanei în cauză la Dacă solicitantul nu are
domiciliul cunoscut sau, dacă acesta domiciliul sau reşedinţa în România,
nu se cunoaşte, prin publicarea ordinul poate fi atacat, în acelaşi
citaţiei în Monitorul Oficial al termen, la Secţia de contencios
României, Partea a III-a. Citarea administrativ şi fiscal a Tribunalului
persoanei are loc cu cel puţin 6 luni Bucureşti. Hotărârea tribunalului este
înainte de termenul fixat pentru definitivă şi irevocabilă.
dezbaterea sesizării.)
52
Ordonanța nr. 66/2011 privind a cărui nerespectare se sancționează
prevenirea, constatarea şi cu respingerea contestației
prealabile.
sancţionarea neregulilor
apărute în obţinerea şi Contestația cuprinde:
utilizarea fondurilor europene a) datele de identificare a
şi/sau a fondurilor publice contestatarului;
naţionale aferente acestora b) obiectul contestaţiei;
c) motivele de fapt şi de drept;
Domeniul de lucru este dat de d) dovezile pe care se întemeiază;
materia fondurilor europene, inclusiv e) semnătura contestatarului sau a
Scheme de plată/Măsuri de sprijin și împuternicitului acestuia, precum şi
ajutor derulate de APIA – Agenția ştampila, în cazul persoanelor
pentru Plăți și Intervenție în juridice.
Agricultură, cum ar fi tinerii fermieri,
Obiectul contestaţiei
agricultură și mediu etc.
administrative îl constituie numai
Ipoteza de lucru este că sumele şi măsurile stabilite şi înscrise
autoritatea de gestiune a fondurilor în procesul-verbal de stabilire a
europene constată o neregulă în creanţei bugetare care reprezintă
acordarea acestor fonduri și dispune titlu de creanţă.
recuperarea lor. Contestaţia administrativă se
Pentru recuperare se va emite depune la autoritatea publică
de către Autoritatea publică un titlu emitentă a titlului de creanţă care
de creanță, individualizând suma de este contestat şi nu este supusă
plată. taxelor de timbru.
Actul administrativ atacat este Contestaţia poate fi retrasă de
titlul de creanță. Prin titlul de contestatar până la soluţionarea
creanță se stabilesc sume de acesteia.
recuperat de la beneficiar pentru Autoritatea publică emitentă a
faptul de fi în prezența unei nereguli. titlului de creanţă se va pronunţa prin
Persoana interesată (debitorul) decizie motivată cu privire la
va depune o contestație prealabilă. admiterea, în tot sau în parte, a
Contestaţia este o cale administrativă contestaţiei sau la respingerea ei, în
de atac şi nu înlătura dreptul la termen de 30 de zile de la data
acţiune al celui care se consideră înregistrării contestaţiei sau a
lezat în drepturile sale printr-un act completării acesteia după caz.
administrativ, în condiţiile legii. Autoritatea publică
Termenul de introducere a competentă cu soluţionarea
contestației prealabile este de 30 de contestaţiei poate suspenda, prin
zile de la comunicarea actului.
Termenul este un termen de decădere
53
decizie motivată, procedura de administrativ, este necesar a se sesiza
soluţionare atunci când: instanța de judecată în condițiile art.
a) structura de control care a 14 ori 15 din Legea nr. 554/2004. O
efectuat activitatea de verificare condiție prealabilă pentru admiterea
prevăzută la art. 21 a sesizat cererii de suspendare este depunerea
organele în drept cu privire la unei cauțiuni.
existenţa indiciilor săvârşirii unei Decizia de soluţionare a
infracţiuni, a cărei constatare ar contestaţiei este definitivă în sistemul
avea o influenţă hotărâtoare asupra căilor administrative de atac.
soluţiei ce urmează să fie dată în Deciziile pronunţate în
procedura administrativă; soluţionarea contestaţiilor pot fi
b) soluţionarea cauzei depinde atacate de către contestatar la
în tot sau în parte de existenţa sau instanţa judecătorească de contencios
inexistenţa unui drept care face administrativ competentă, în
obiectul unei alte judecăţi. conformitate cu prevederile Legii nr.
c) soluţionarea cauzei depinde 554/2004, şi anume Tribunalul sau
de reanalizarea cererii de plată şi a Curtea de Apel, în funcţie de obiectul
tuturor documentelor ce au stat la cauzei, în condiţiile art. 10.
baza emiterii titlului de creanţă
pentru beneficiarii persoane fizice
sau juridice îndreptăţite să !!! Pentru un eficient acces la
primească, numai pe baza unei justiţie, este recomandabilă
cereri de plată, subvenţii ori consultarea unui specialist în
ajutoare care sunt finanţate din domeniul dreptului.
fonduri europene şi/sau fonduri
publice naţionale aferente acestora
în cadrul politicii agricole comune şi Soluționarea procedurii
din Programul Naţional de prealabile este o condiție a accesului
Dezvoltare Rurală 2007-2013. la instanța de judecată.
Soluțiile posibile: admiterea
contestației, respingerea contestației,
suspendarea soluționării contestației. În lipsa acestei decizii de
În cazul admiterii contestaţiei, soluționare, persoana interesată va
se decide anularea titlului de creanţă putea introduce o acțiune în obligație
atacat şi, după caz, emiterea unui de a face pentru a obține obligarea
nou titlu, care va avea în vedere autorității la emiterea deciziei de
strict considerentele deciziei. soluționare.
Introducerea contestaţiei pe
calea administrativă nu suspendă Cererea de chemare în judecată
executarea titlului de creanţă. Pentru va avea forma obișnuită, cu indicarea
suspendarea executării actului obiectului acțiunii și anume anularea
54
titlului de creanță și a deciziei de Calea de atac este recursul.
soluționare a contestației.
Competența de soluționare a
Pentru mai multe detalii, se acțiunii și a recursului se stabilesc
poate utiliza informaţia din capitolul după regulile stabilite de Legea nr.
privind contestarea titlurilor de 554/2004 privind contenciosul
creanţă fiscală ori a titlurilor administrativ.
executorii, în condiţiile Codul de
procedură fiscală.
55
IV. PROCEDURI DE CONTESTARE ÎN MATERIA
ASIGURĂRILOR SOCIALE
56
sistemului public de pensii, conform d) contribuabil - persoana fizică sau
legii; juridică ce plăteşte contribuţii de
h) principiul imprescriptibilităţii, asigurări sociale sistemului public de
potrivit căruia dreptul la pensie nu se pensii, conform prezentei legi;
prescrie; e) declaraţie individuală de
i) principiul incesibilităţii, potrivit asigurare - declaraţia fiscală pe baza
căruia dreptul la pensie nu poate fi căreia se realizează declararea
cedat, total sau parţial. veniturilor care reprezintă baza de
Potrivit dispoziţiilor art. 3: (1) În calcul al contribuţiei de asigurări
înţelesul prezentei legi, termenii şi sociale în cazul persoanelor care
expresiile de mai jos au următoarele realizează venituri din activităţi
semnificaţii: independente sau din drepturi de
proprietate intelectuală pentru care
a) asigurat - persoana fizică pentru există obligaţia depunerii acesteia şi
care angajatorul/entitatea asimilată care constituie documentul pe baza
angajatorului este obligat/ă să reţină căruia se stabileşte, în sistemul public
şi să plătească contribuţia de de pensii, stagiul de cotizare şi
asigurări sociale, persoana fizică care punctajul lunar, anual şi mediu anual;
realizează venituri din activităţi f) declaraţie nominală de asigurare -
independente sau drepturi de declaraţia fiscală pe baza căreia se
proprietate intelectuală şi care, pe realizează declararea veniturilor care
baza declaraţiei individuale de reprezintă baza lunară de calcul al
asigurare, datorează contribuţia de contribuţiei de asigurări sociale în
asigurări sociale, potrivit prevederilor cazul persoanelor care realizează
Legii nr. 227/ 2015 privind Codul venituri din salarii şi asimilate
fiscal, cu modificările şi completările salariilor, precum şi în cazul
ulterioare, precum şi persoana fizică persoanelor care realizează venituri
ce achită contribuţia de asigurări din drepturi de proprietate
sociale pe baza contractului de intelectuală, altele decât cele
asigurare socială, potrivit prezentei prevăzute la lit. e), care constituie
legi; documentul pe baza căruia se
c) contract de asigurare socială - stabileşte stagiul de cotizare şi
contractul încheiat, voluntar, între punctajul lunar, anual şi mediu anual;
persoane fizice şi casele teritoriale de g) locuri de muncă în condiţii
pensii în scopul asigurării în sistemul deosebite - locurile de muncă unde
public de pensii în vederea obţinerii gradul de expunere la factorii de risc
pensiei pentru limită de vârstă sau în profesional sau la condiţiile specifice
vederea completării venitului asigurat unor categorii de servicii publice, pe
utilizat la calculul acestei categorii de toată durata timpului normal de
pensie; muncă, poate conduce în timp la
îmbolnăviri profesionale, la
57
comportamente riscante în activitate, împărţirea la 12 a sumei punctajelor
cu consecinţe asupra securităţii şi lunare;
sănătăţii în muncă a asiguraţilor; n) punctaj mediu anual - numărul de
h) locuri de muncă în condiţii speciale puncte realizat de asigurat, calculat
- locurile de muncă unde gradul de prin raportarea punctajului total
expunere la factorii de risc realizat de acesta în întreaga
profesional sau la condiţiile specifice perioadă de activitate la numărul
unor categorii de servicii publice, pe anilor corespunzători stagiului
durata a cel puţin 50% din timpul complet de cotizare prevăzut de lege
normal de muncă, poate conduce în la data pensionării;
timp la îmbolnăviri profesionale, la o) riscuri asigurate - evenimentele
comportamente riscante în activitate, care, la producerea efectelor lor,
cu consecinţe grave asupra securităţii obligă instituţiile sistemului public de
şi sănătăţii în muncă a asiguraţilor; pensii să acorde asiguraţilor
i) abrogat. prestaţiile sociale, cu respectarea
j) perioade asimilate - perioadele prevederilor prezentei legi
pentru care nu s-au datorat sau plătit (invaliditate, bătrâneţe şi deces);
contribuţii de asigurări sociale şi care p) stagiu de cotizare - perioada de
sunt asimilate stagiului de cotizare în timp pentru care s-au datorat
sistemul public de pensii; contribuţii de asigurări sociale la
k) prestaţii de asigurări sociale - sistemul public de pensii, precum şi
veniturile de înlocuire acordate la cea pentru care asiguraţii cu contract
intervenirea riscurilor asigurate sub de asigurare socială au datorat şi
formă de pensii, ajutoare sau alte plătit contribuţii de asigurări sociale
tipuri de prestaţii prevăzute de la sistemul public de pensii;
prezenta lege, pentru pierderea q) abrogat;
totală ori parţială a veniturilor r) stagiu complet de cotizare -
asigurate; perioada de timp prevăzută de
l) punctaj lunar - numărul de puncte prezenta lege în care asiguraţii au
realizat de asigurat într-o lună, realizat stagiul de cotizare pentru a
calculat prin raportarea câştigului putea beneficia de pensie pentru
salarial brut lunar sau, după caz, a limită de vârstă, pensie anticipată sau
venitului lunar asigurat, care a pensie anticipată parţială;
constituit baza de calcul al t) stagiu minim de cotizare - perioada
contribuţiei de asigurări sociale, la minimă de timp prevăzută de
câştigul salarial mediu brut din luna prezenta lege în care asiguraţii au
respectivă, comunicat de Institutul realizat stagiul de cotizare pentru a
Naţional de Statistică; putea beneficia de pensie, la
m) punctaj anual - numărul de puncte împlinirea vârstei standard de
realizat de asigurat pe parcursul unui pensionare;
an calendaristic, obţinut prin
58
u) stagiu potenţial - perioada de timp „Art. 1
prevăzută de prezenta lege,
(1) Prezentul cod
considerată stagiu de cotizare şi
reglementează domeniul raporturilor
acordată la calculul pensiei de
de muncă, modul în care se
invaliditate, ca o creditare pentru
stagiul de cotizare nerealizat din efectuează controlul aplicării
cauza afecţiunilor invalidante; reglementărilor din domeniul
v) vârstă standard de pensionare - raporturilor de muncă, precum şi
vârsta stabilită de prezenta lege, jurisdicţia muncii.
pentru bărbaţi şi femei, la care (2) Prezentul cod se aplică şi
raporturilor de muncă reglementate
aceştia pot obţine pensie pentru
prin legi speciale, numai în măsura în
limită de vârstă, în condiţiile legii,
care acestea nu conţin dispoziţii
precum şi vârsta din care se operează
specifice derogatorii.
reducerile prevăzute de lege.
w) câştig salarial brut/salariu lunar Art. 2
brut - veniturile din salarii sau
asimilate salariilor care au Dispoziţiile cuprinse în
constituit/constituie baza de calcul al prezentul cod se aplică:
contribuţiei de asigurări sociale, a) cetăţenilor români încadraţi cu
conform legislaţiei în vigoare pentru contract individual de muncă, care
perioadele ulterioare datei de 31 prestează muncă în România;
martie 2001; b) cetăţenilor români încadraţi cu
x) nevăzător - persoana care prezintă contract individual de muncă şi care
deficienţă vizuală gravă, din cauza prestează activitatea în străinătate,
căreia este încadrată în grad de în baza unor contracte încheiate cu
handicap grav; un angajator român, cu excepţia
y) venituri din activităţi dependente - cazului în care legislaţia statului pe al
venituri din salarii şi venituri cărui teritoriu se execută contractul
asimilate salariilor”. individual de muncă este mai
favorabilă;
c) cetăţenilor străini sau apatrizi
Codul muncii (Legea nr. 53/2003) încadraţi cu contract individual de
muncă, care prestează muncă pentru
un angajator român pe teritoriul
Codul muncii reglementează
României;
tangenţial domeniul asigurărilor
d) persoanelor care au dobândit
sociale. Totuşi, avem atât dispoziţii
statutul de refugiat şi se încadrează
de drept material, cât şi dispoziţii de
cu contract individual de muncă pe
drept procedural. Astfel, unele dintre
teritoriul României, în condiţiile legii;
articolele principial-relevante sunt
următoarele:
59
e) ucenicilor care prestează muncă în b) pentru îndeplinirea obligaţiilor
baza unui contract de ucenicie la civice stabilite prin lege;
locul de muncă; c) în baza unei hotărâri judecătoreşti
f) angajatorilor, persoane fizice şi de condamnare, rămasă definitivă, în
juridice; condiţiile legii;
g) organizaţiilor sindicale şi d) în caz de forţă majoră, respectiv în
patronale. caz de război, catastrofe sau pericol
de catastrofe precum: incendii,
„CAPITOLUL II: Principii inundaţii, cutremure, epidemii sau
fundamentale epizootii violente, invazii de animale
Art. 3 sau insecte şi, în general, în toate
(1) Libertatea muncii este circumstanţele care pun în pericol
garantată prin Constituţie. Dreptul la viaţa sau condiţiile normale de
muncă nu poate fi îngrădit. existenţă ale ansamblului populaţiei
(2) Orice persoană este liberă ori ale unei părţi a acesteia.
în alegerea locului de muncă şi a Art. 5
profesiei, meseriei sau activităţii pe (1) În cadrul relaţiilor de
care urmează să o presteze. muncă funcţionează principiul
(3) Nimeni nu poate fi obligat egalităţii de tratament faţă de toţi
să muncească sau să nu muncească salariaţii şi angajatorii.
într-un anumit loc de muncă ori într-o (2) Orice discriminare directă
anumită profesie, oricare ar fi sau indirectă faţă de un salariat,
acestea. bazată pe criterii de sex, orientare
(4) Orice contract de muncă sexuală, caracteristici genetice,
încheiat cu nerespectarea dispoziţiilor vârstă, apartenenţă naţională, rasă,
alin. (1)-(3) este nul de drept.
culoare, etnie, religie, opţiune
Art. 4 politică, origine socială, handicap,
(1) Munca forţată este situaţie sau responsabilitate familială,
interzisă. apartenenţă ori activitate sindicală,
(2) Termenul muncă forţată este interzisă.
desemnează orice muncă sau serviciu (3) Constituie discriminare
impus unei persoane sub ameninţare directă actele şi faptele de
ori pentru care persoana nu şi-a excludere, deosebire, restricţie sau
exprimat consimţământul în mod preferinţă, întemeiate pe unul sau
liber. mai multe dintre criteriile prevăzute
(3) Nu constituie muncă forţată la alin. (2), care au ca scop sau ca
munca sau activitatea impusă de efect neacordarea, restrângerea ori
autorităţile publice: înlăturarea recunoaşterii, folosinţei
a) în temeiul legii privind serviciul sau exercitării drepturilor prevăzute
militar obligatoriu**); în legislaţia muncii.
60
(4) Constituie discriminare Actualul Cod fiscal impune
indirectă actele şi faptele întemeiate obligaţii în sfera a trei categorii de
în mod aparent pe alte criterii decât contribuţii sociale:
cele prevăzute la alin. (2), dar care
„Art. 2 alin. (2) Contribuţiile
produc efectele unei discriminări
directe. sociale obligatorii reglementate prin
prezentul cod sunt următoarele:
Art. 6 a) contribuţiile de asigurări sociale,
(1) Orice salariat care datorate bugetului asigurărilor sociale
prestează o muncă beneficiază de de stat;
condiţii de muncă adecvate activităţii b) contribuţia de asigurări sociale de
desfăşurate, de protecţie socială, de sănătate, datorată bugetului Fondului
securitate şi sănătate în muncă, naţional unic de asigurări sociale de
precum şi de respectarea demnităţii sănătate;
şi a conştiinţei sale, fără nicio c) contribuţia asiguratorie pentru
discriminare. muncă, datorată bugetului general
(2) Tuturor salariaţilor care consolidat”.
prestează o muncă le sunt
recunoscute dreptul la negocieri Codul fiscal defineşte
colective, dreptul la protecţia datelor veniturile din pensii şi stabileşte
modalitatea de impozitare a acestora:
cu caracter personal, precum şi
dreptul la protecţie împotriva „Art. 99: Definirea veniturilor
concedierilor nelegale. din pensii:
(3) Pentru munca egală sau de (1) Veniturile din pensii
valoare egală este interzisă orice reprezintă sume primite ca pensii de
discriminare bazată pe criteriul de la fondurile înfiinţate din contribuţiile
sex cu privire la toate elementele şi sociale obligatorii făcute către un
condiţiile de remunerare”. sistem de asigurări sociale, inclusiv
cele din fonduri de pensii facultative
Codul fiscal (Legea nr. 227/2015) şi cele finanţate de la bugetul de
stat, diferenţe de venituri din pensii,
precum şi sume reprezentând
Dispoziţiile legale privind actualizarea acestora cu indicele de
contribuţiile sociale obligatorii s-au inflaţie.
aflat într-o dinamică evidentă în (2) Drepturile primite în
ultimii ani. Astăzi, Codul fiscal oferă conformitate cu prevederile Legii
o perspectivă inedită asupra acestei nr. 411/2004 privind fondurile de
materii, la care se va face referire pensii administrate privat,
ulterior, astfel că reperele legislative republicată, cu modificările şi
sunt decisive. completările ulterioare, şi ale Legii
nr. 204/2006 privind pensiile
61
facultative, cu modificările şi (4) Impozitul reţinut este
completările ulterioare, reprezintă impozit final al contribuabilului
venituri din pensii. pentru veniturile din pensii.
(5) În cazul unei pensii care nu
Art. 100: Stabilirea venitului este plătită lunar, impozitul ce
impozabil lunar din pensii trebuie reţinut se stabileşte prin
(1) Venitul impozabil lunar din împărţirea pensiei plătite la fiecare
pensii se stabileşte prin deducerea din lunile cărora le este aferentă
din venitul din pensie a sumei pensia.
neimpozabile lunare de 2.000 lei. (6) Drepturile de pensie
(2) La stabilirea venitului restante se defalcă pe lunile la care
impozabil lunar aferent sumelor se referă, în vederea calculării
primite ca plată unică potrivit Legii impozitului datorat, reţinerii şi plăţii
nr. 411/2004, republicată, cu acestuia.
modificările şi completările (7) Veniturile din pensiile de
ulterioare, şi Legii nr. 204/2006, cu urmaş vor fi individualizate în funcţie
modificările şi completările de numărul acestora, iar impozitarea
ulterioare, fiecare fond de pensii se va face în raport cu drepturile
acordă un singur plafon de venit cuvenite fiecărui urmaş.
neimpozabil stabilit potrivit (8) În cazul veniturilor din
prevederilor alin. (1).
pensii şi/sau al diferenţelor de
Art. 101: Reţinerea impozitului din venituri din pensii stabilite pentru
venitul din pensii perioade anterioare, conform legii,
(1) Orice plătitor de venituri impozitul se calculează asupra
din pensii are obligaţia de a calcula venitului impozabil lunar şi se reţine
lunar impozitul aferent acestui venit, la data efectuării plăţii, în
de a-l reţine şi de a-l plăti la bugetul conformitate cu reglementările legale
de stat, potrivit prevederilor în vigoare la data plăţii, şi se plăteşte
prezentului articol. până la data de 25 a lunii următoare
(2) Impozitul se calculează prin celei în care s-au plătit.
aplicarea cotei de impunere de 10% (9) În cazul veniturilor din
asupra venitului impozabil lunar din pensii şi/sau al diferenţelor de
pensii. venituri din pensii, sumelor
(3) Impozitul calculat se reţine reprezentând actualizarea acestora
la data efectuării plăţii pensiei şi se cu indicele de inflaţie, stabilite în
plăteşte la bugetul de stat până la baza hotărârilor judecătoreşti rămase
data de 25 inclusiv a lunii următoare definitive şi irevocabile/hotărârilor
celei pentru care se face plata judecătoreşti definitive şi executorii,
pensiei. impozitul se calculează separat faţă
de impozitul aferent drepturilor lunii
curente, prin aplicarea cotei de 10%
62
asupra venitului impozabil, impozitul alin. (2) sunt contribuţii sociale
reţinut fiind impozit final. Venitul obligatorii.
impozabil din pensii se stabileşte prin
Art. 1351: Definiţii
deducerea din suma totală a
În înţelesul prezentului titlu, prin
contribuţiei individuale de asigurări
sociale de sănătate, datorată, după salariu de bază minim brut pe ţară se
caz, potrivit legii în vigoare în înţelege salariul de bază minim brut
perioada căreia îi sunt aferente şi a pe ţară garantat în plată aprobat prin
hotărâre a Guvernului.
sumei neimpozabile lunare, stabilită
potrivit legislaţiei în vigoare la data CAPITOLUL II: Contribuţiile de
plăţii. Impozitul se reţine la data asigurări sociale datorate bugetului
efectuării plăţii, în conformitate cu asigurărilor sociale de stat.
reglementările legale în vigoare la
data plăţii veniturilor respective. SECŢIUNEA 1: Contribuabilii/Plătitorii
Impozitul astfel reţinut se plăteşte de venit la sistemul public de pensii.
până la data de 25 inclusiv a lunii Art. 136: Contribuabilii/Plătitorii de
următoare celei în care s-au plătit venit la sistemul public de pensii
veniturile. Următoarele persoane au calitatea de
(10) Impozitul pe veniturile din contribuabili/plătitori de venit la
pensii se reţine şi se plăteşte la sistemul public de pensii, cu
bugetul de stat. respectarea legislaţiei europene
(11) Plătitorul de venituri din aplicabile în domeniul securităţii
pensii este obligat să determine sociale, precum şi a acordurilor
valoarea totală a impozitului anual pe privind sistemele de securitate socială
veniturile din pensii, pentru fiecare la care România este parte, după caz:
contribuabil. a) cetăţenii români, cetăţenii altor
(12) Contribuabilii pot dispune state sau apatrizii, pe perioada în
asupra destinaţiei unei sume care au, conform legii, domiciliul ori
reprezentând până la 3,5% din reşedinţa în România;
impozitul stabilit la alin. (11), pentru b) cetăţenii români, cetăţenii altor
susţinerea entităţilor nonprofit care state şi apatrizii care nu au domiciliul
se înfiinţează şi funcţionează în sau reşedinţa în România, în condiţiile
condiţiile legii şi a unităţilor de cult, prevăzute de legislaţia europeană
precum şi pentru acordarea de burse aplicabilă în domeniul securităţii
private, potrivit legii, în conformitate sociale, precum şi de acordurile
cu reglementările art. 1231.” (...) privind sistemele de securitate socială
„Art. 135: Sfera contribuţiilor sociale la care România este parte;
În sensul prezentului titlu, c) persoanele fizice şi juridice care au
contribuţiile sociale definite la art. 2 calitatea de angajatori sau sunt
asimilate acestora, atât pe perioada
în care persoanele fizice care
63
realizează venituri din salarii ori însoţeşte personalul trimis în misiune
asimilate salariilor desfăşoară permanentă în străinătate şi
activitate, cât şi pe perioada în care căruia/căreia i se suspendă
acestea beneficiază de concedii şi raporturile de muncă sau raporturile
indemnizaţii de asigurări sociale de de serviciu şi pentru membrii Corpului
sănătate; diplomatic şi consular al României,
d) Agenţia Naţională pentru Ocuparea cărora li se suspendă raporturile de
Forţei de Muncă, prin agenţiile pentru muncă, ca urmare a participării la
ocuparea forţei de muncă judeţene şi cursuri ori alte forme de pregătire în
a municipiului Bucureşti, pentru străinătate, pe o durată care
persoanele care beneficiază de depăşeşte 90 de zile calendaristice.”
indemnizaţie de şomaj sau, după caz,
Din perspectiva excepţiilor,
de alte drepturi de protecţie socială
art. 141 prevede care sunt excepţiile
ori de indemnizaţii de asigurări
sociale de sănătate care se acordă din specifice contribuţiilor de asigurări
bugetul asigurărilor pentru şomaj, sociale: „Se exceptează de la plata
potrivit legii, şi pentru care contribuţiilor de asigurări sociale
dispoziţiile legale prevăd plata de următoarele venituri:
contribuţii de asigurări sociale a) prestaţiile suportate din bugetul
asigurărilor sociale de stat, potrivit
datorate bugetului asigurărilor sociale
legii;
de stat din bugetul asigurărilor pentru
b) veniturile din salarii şi asimilate
şomaj;
salariilor realizate de către
e) Casa Naţională de Asigurări de
Sănătate, prin casele de asigurări de persoanele fizice asigurate în sisteme
sănătate subordonate, pentru proprii de asigurări sociale, din
persoanele prevăzute la art. 1 alin. activităţi pentru care există obligaţia
(2), art. 23 alin. (2) şi la art. 32 din asigurării în aceste sisteme potrivit
Ordonanţa de urgenţă a Guvernului legii;
c) veniturile acordate, potrivit legii,
nr. 158/2005 privind concediile şi
personalului militar în activitate,
indemnizaţiile de asigurări sociale de
poliţiştilor şi funcţionarilor publici cu
sănătate, aprobată cu modificări şi
statut special care îşi desfăşoară
completări prin Legea nr. 399/2006,
cu modificările şi completările activitatea în instituţiile din sectorul
ulterioare; de apărare, ordine publică şi
f) unităţile trimiţătoare, pentru securitate naţională, pentru care se
personalul român trimis în misiune datorează contribuţie individuală la
permanentă în străinătate, inclusiv bugetul de stat potrivit Legii
nr. 223/2015 privind pensiile militare
pentru categoriile de personal trimise
de stat.
în misiune temporară sau permanentă
d) ajutoarele/sumele acordate
în străinătate prevăzute prin hotărâre
potrivit legii, în cazul decesului
a Guvernului, pentru soţul/soţia care
64
personalului din cadrul instituţiilor sistemul asigurărilor pentru şomaj din
publice de apărare, ordine publică şi România prin încheierea unui contract
securitate naţională, decedat ca de asigurare pentru şomaj, cu agenţia
urmare a participării la acţiuni pentru ocuparea forţei de muncă în a
militare, şi indemnizaţiile lunare de cărei rază teritorială îşi au, după caz,
invaliditate acordate personalului ca domiciliul, reşedinţa sau îşi exercită
urmare a participării la acţiuni dreptul la rezidenţă potrivit legii, în
militare. condiţiile în care sunt asigurate în
sistemul public de pensii şi în sistemul
Legea nr. 76 din 16 ianuarie 2002 asigurărilor sociale de sănătate şi nu
privind sistemul asigurărilor pentru au statut de pensionar, conform
şomaj şi stimularea ocupării forţei legii”.
de muncă Art. 33 din acelaşi act
normativ prevede că „din sursele
Stimularea ocupării forţei de muncă financiare constituite în cadrul
reprezintă un deziderat major pentru bugetului asigurărilor pentru şomaj se
orice societate. Având în vedere acoperă, în principal, următoarele
această realitate, prezentarea cheltuieli privind:
planului normativ devine foarte a) plata indemnizaţiilor de şomaj,
importantă, pentru că prin precum şi a prestaţiilor de şomaj
intermediul legislaţiei specifice aferente drepturilor stabilite de
pozitive se stabileşte cadrul în care se instituţiile competente în materie de
poate acţiona pentru protejarea şomaj din Islanda, Norvegia,
acestei categorii de persoane Liechtenstein şi Elveţia, în condiţiile
vulnerabile. prezentei legi şi ale dispoziţiilor
Potrivit dispoziţiilor art. 221 referitoare la prestaţia de şomaj
din lege: „(1) Persoanele care sunt prevăzute de reglementările Uniunii
supuse legislaţiei de asigurări sociale Europene cu privire la aplicarea
din România în condiţiile prevăzute regimurilor de securitate socială a
de reglementările Uniunii Europene salariaţilor, lucrătorilor independenţi
cu privire la aplicarea regimurilor de şi membrilor familiilor acestora care
securitate socială a salariaţilor, se deplasează în interiorul Uniunii
lucrătorilor independenţi şi membrilor Europene, precum şi ale măsurilor
familiilor acestora care se deplasează adoptate, potrivit legii, în aplicarea
în interiorul Uniunii Europene sau de acestor reglementări europene;
reglementările europene privind a1) prestaţiile de şomaj plătite de
coordonarea sistemelor de securitate instituţiile competente în materie de
socială, având angajator care nu are şomaj din statele membre ale Uniunii
sediul social ori reprezentanţa pe Europene în primele 3 luni sau, după
teritoriul României, se pot asigura în caz, 5 luni de indemnizare şi a căror
65
rambursare este solicitată Agenţiei alte drepturi băneşti, stabilite şi
Naţionale pentru Ocuparea Forţei de acordate din bugetul asigurărilor
Muncă, în calitatea sa de organism de pentru şomaj pentru perioadele
legătură pentru plata prestaţiilor de anterioare lunii în care se plătesc
şomaj, stabilite în temeiul drepturile respective, în condiţiile
dispoziţiilor instrumentelor juridice legii, nu se datorează dobânzi şi
europene de către instituţiile penalităţi de întârziere”.
competente, în condiţiile dispoziţiilor
referitoare la prestaţia de şomaj Legea nr. 95/2006 privind reforma
prevăzute de reglementările Uniunii sănătăţii
Europene privind coordonarea
sistemelor de securitate socială; Asigurările sociale de sănătate
b) plata contribuţiilor pentru asigurări reprezintă un mecanism complex de
sociale de stat pentru beneficiarii finanţare a protejării sănătăţii
indemnizaţiilor de şomaj, stabilite populaţiei, căreia i se asigură accesul
potrivit legii”. (...) la serviciile medicale de bază.
Potrivit dispoziţiilor art. 48 din Legea nr. 95/2006
lege „(1)Beneficiarii de indemnizaţie reglementează regimul asigurărilor
de şomaj sunt asiguraţi în sistemul sociale de sănătate, defineşte
asigurărilor sociale de stat şi în noţiunile tehnice folosite în domeniu,
sistemul asigurărilor sociale de precizează diferitele tipuri de
sănătate şi beneficiază de toate asigurări s.a.
drepturile prevăzute de lege pentru
asiguraţii acestor sisteme. Cele mai relevante articole de
(2) Contribuţia pentru text din acest act normativ din
asigurările sociale de stat se suportă perspectiva asiguratului:
din bugetul asigurărilor pentru şomaj “TITLUL VIII: Asigurările sociale de
şi se virează caselor de asigurări sănătate
respective de către agenţiile pentru
ocuparea forţei de muncă. CAPITOLUL I: Dispoziţii generale
(3) Drepturile de asigurări
Art. 219
sociale de stat ale persoanelor
(1) Asigurările sociale de
beneficiare de indemnizaţie de şomaj
sănătate reprezintă principalul sistem
se suportă din bugetul asigurărilor
de finanţare a ocrotirii sănătăţii
sociale de stat.
populaţiei care asigură accesul la un
(4) Pentru contribuţiile de
pachet de servicii de bază pentru
asigurări sociale obligatorii, care se
asiguraţi.
suportă din bugetul asigurărilor
(2) Obiectivele sistemului de
pentru şomaj şi se plătesc pentru
asigurări sociale de sănătate sunt:
drepturile la indemnizaţie de şomaj şi
66
a) protejarea asiguraţilor faţă de i) libera concurenţă între furnizorii
costurile serviciilor medicale în caz care încheie contracte cu casele de
de boală sau accident; asigurări de sănătate.
b) asigurarea protecţiei asiguraţilor în (4) Pot funcţiona şi alte forme
mod universal, echitabil şi de asigurare a sănătăţii în diferite
nediscriminatoriu, în condiţiile situaţii speciale. Aceste asigurări nu
utilizării eficiente a Fondului naţional sunt obligatorii şi pot fi oferite
unic de asigurări sociale de sănătate. voluntar de organismele de asigurare
(3) Asigurările sociale de autorizate conform legii.
sănătate sunt obligatorii şi (5) Asigurarea voluntară
funcţionează ca un sistem unitar, iar complementară sau suplimentară de
obiectivele menţionate la alin. (2) se sănătate poate acoperi riscurile
realizează pe baza următoarelor individuale în situaţii speciale şi/sau
principii: pe lângă serviciile acoperite de
a) alegerea liberă de către asiguraţi a asigurările sociale de sănătate.
casei de asigurări; (6) Asigurarea voluntară de
b) solidaritate şi subsidiaritate în sănătate nu exclude obligaţia de a
constituirea şi utilizarea fondurilor; plăti contribuţia pentru asigurarea
c) alegerea liberă de către asiguraţi a socială de sănătate.
furnizorilor de servicii medicale, de (7) Ministerul Sănătăţii, ca
medicamente şi de dispozitive autoritate naţională în domeniul
medicale, în condiţiile prezentei legi sănătăţii, exercită controlul asupra
şi ale contractului-cadru; sistemului de asigurări sociale de
d) descentralizarea şi autonomia în sănătate, din punctul de vedere al
conducere şi administrare; aplicării politicilor şi programelor în
e) participarea obligatorie la plata domeniul sanitar aprobate de
contribuţiei de asigurări sociale de Guvernul României, şi realizează
sănătate pentru formarea Fondului coordonarea funcţionării eficiente a
naţional unic de asigurări sociale de sistemului de asigurări sociale de
sănătate; sănătate organizat prin CNAS.
f) participarea persoanelor asigurate,
Art. 220
a statului şi a angajatorilor la
managementul Fondului naţional unic (1) Fondul naţional unic de
de asigurări sociale de sănătate; asigurări sociale de sănătate, denumit
g) acordarea unui pachet de servicii în continuare fondul, este un fond
medicale de bază, în mod echitabil şi special care se constituie şi se
nediscriminatoriu, oricărui asigurat; utilizează potrivit prezentei legi.
(2) Constituirea fondului se
h) transparenţa activităţii sistemului
face din contribuţia de asigurări
de asigurări sociale de sănătate;
sociale de sănătate, denumită în
continuare contribuţie, suportată de
67
asiguraţi, din sumele care se c) pachetul de servicii de bază - se
distribuie fondului din contribuţia acordă asiguraţilor şi cuprinde
asiguratorie pentru muncă, conform serviciile medicale, serviciile de
art. 2206 alin. (4) lit. d) din Legea îngrijire a sănătăţii, medicamentele,
nr. 227/2015 privind Codul fiscal, cu materialele sanitare, dispozitivele
modificările şi completările medicale şi alte servicii la care au
ulterioare, din subvenţii de la bugetul dreptul asiguraţii şi se aprobă prin
de stat, precum şi din alte surse - hotărâre a Guvernului;
donaţii, sponsorizări, dobânzi, d) pachetul minimal de servicii - se
exploatarea patrimoniului CNAS şi al acordă persoanelor care nu fac
caselor de asigurări de sănătate dovada calităţii de asigurat şi
potrivit legii. cuprinde servicii de îngrijire a
(3) Gestionarea fondului se sănătăţii, medicamente şi materiale
face, în condiţiile legii, prin CNAS şi sanitare numai în cazul urgenţelor
prin casele de asigurări de sănătate. medico-chirurgicale şi al bolilor cu
(4) CNAS propune, cu avizul potenţial endemo - epidemic,
conform al Ministerului Sănătăţii, monitorizarea evoluţiei sarcinii şi a
proiecte de acte normative pentru lăuzei, servicii de planificare
asigurarea funcţionării sistemului de familială, servicii de prevenţie şi
asigurări sociale de sănătate. Pentru îngrijiri de asistenţă medicală
proiectele de acte normative care au comunitară şi se aprobă prin hotărâre
incidenţă asupra fondului, elaborate a Guvernului;
de ministere şi de celelalte organe de e) autorizarea - reprezintă un control
specialitate ale administraţiei publice al calificării şi al respectării legislaţiei
centrale, este obligatorie obţinerea existente în domeniu, efectuat pentru
avizului conform al CNAS. toate tipurile de furnizori, necesar
pentru a obţine permisiunea de a
Art. 221 furniza servicii medicale în România;
(1) În înţelesul prezentului f) evaluarea - o procedură externă de
titlu, termenii şi noţiunile folosite au verificare a performanţelor unui
următoarele semnificaţii: furnizor de servicii medicale prin care
a) serviciile medicale - acele servicii se recunoaşte că furnizorul supus
nominalizate în pachetele de servicii, acestui proces corespunde
furnizate de către persoanele fizice şi standardelor prealabil stabilite în
juridice, potrivit prezentului titlu; scopul de a garanta calitatea tuturor
b) furnizorii - persoane fizice sau serviciilor medicale furnizate;
juridice autorizate de Ministerul g) contractarea - procesul prin care se
Sănătăţii pentru a furniza servicii reglementează relaţiile dintre casele
medicale, medicamente şi dispozitive de asigurări de sănătate şi furnizori în
medicale; cadrul sistemului de asigurări sociale
de sănătate;
68
h) preţ de referinţă - preţul utilizat în farmaciile cu circuit deschis pentru
sistemul de asigurări sociale de asiguraţii cuprinşi în cadrul
sănătate pentru plata unor servicii programelor naţionale de sănătate
medicale, a medicamentelor şi a curative. Lista acestora şi preţul de
dispozitivelor medicale, potrivit decontare se aprobă prin ordin comun
politicii de preţuri a Ministerului al ministrului sănătăţii şi al
Sănătăţii; preşedintelui CNAS.
i) dispozitive medicale, tehnologii şi l) medic prescriptor în sistemul de
dispozitive asistive - orice articol, asigurări sociale de sănătate -
echipament sau produs care este medicul aflat în relaţie contractuală
utilizat în scopul de a creşte, menţine cu o casă de asigurări de sănătate
sau îmbunătăţi capacităţile care emite o prescripţie medicală ca
funcţionale ale persoanei; inclusiv urmare a actului medical propriu sau
pentru corectarea văzului, auzului, scrisorii medicale emise de un alt
pentru protezarea membrelor, medic aflat în relaţie contractuală cu
respectiv proteze, orteze, dispozitive o casă de asigurări de sănătate.
de mers, necesare în scopul (2) Definiţiile care pot exista în alte
recuperării unor deficienţe organice legi şi care sunt diferite de cele
sau fiziologice, precum şi alte tipuri prevăzute la alin. (1) nu se aplică în
de dispozitive prevăzute în cazul prezentei legi.
contractul-cadru şi normele de
CAPITOLUL II: Asiguraţii -
aplicare ale acestuia;
SECŢIUNEA1: Persoanele asigurate
j) coplata - suma care reprezintă
plata contribuţiei băneşti a Art. 222
asiguratului, în temeiul obligaţiei (1) Sunt asiguraţi, potrivit
prevăzute la art. 231 lit. g), pentru a prezentei legi:
putea beneficia de serviciile medicale a) toţi cetăţenii români cu domiciliul
din pachetul de servicii de bază, în sau reşedinţa în ţară;
cadrul sistemului de asigurări sociale b) cetăţenii străini şi apatrizii care au
de sănătate, în cuantumul şi în solicitat şi au obţinut prelungirea
condiţiile stabilite prin contractul - dreptului de şedere temporară ori au
cadru privind condiţiile acordării domiciliul în România;
asistenţei medicale în cadrul c) cetăţenii statelor membre ale UE,
sistemului de asigurări sociale de SEE şi Confederaţiei Elveţiene care nu
sănătate, potrivit prevederilor art. deţin o asigurare încheiată pe
229 alin. (3) lit. j); teritoriul altui stat membru care
k) preţul de decontare - preţul produce efecte pe teritoriul
suportat din fond pentru României, care au solicitat şi au
medicamentele, materialele sanitare, obţinut dreptul de rezidenţă în
dispozitivele medicale şi altele România, pentru o perioadă de peste
asemenea care se eliberează prin 3 luni;
69
d) persoanele din statele membre ale de asigurări sociale de sănătate,
UE, SEE şi Confederaţiei Elveţiene potrivit Legii nr. 227/2015, cu
care îndeplinesc condiţiile de lucrător modificările şi completările
frontalier şi anume desfăşoară o ulterioare, şi care nu au efectuat
activitate salariata sau independentă plata contribuţiei la fond la
în România şi care rezidă în alt stat termenele prevăzute în aceeaşi lege,
membru în care se întoarce de regulă sumele restante se recuperează de
zilnic ori cel puţin o dată pe către A.N.A.F. în condiţiile legii,
săptămână. inclusiv obligaţii fiscale accesorii
(2) În cazul persoanelor datorate pentru creanţele fiscale.
prevăzute la alin. (1) care se (5) Calitatea de asigurat şi
încadrează în categoria celor care drepturile de asigurare încetează:
realizează veniturile prevăzute la art. a) pentru persoanele prevăzute la
155 alin. (1) lit. a) din Legea alin. (1) lit. a), odată cu pierderea
nr.227/2015, cu modificările şi dreptului de domiciliu sau reşedinţă
completările ulterioare, calitatea de în România, precum şi în condiţiile
asigurat în sistemul de asigurări art. 267 alin. (2)-(22), după caz;
sociale de sănătate şi dreptul la b) pentru persoanele prevăzute la
pachetul de bază se acordă de la data alin. (1) lit. b), odată cu pierderea
începerii raporturilor de dreptului de şedere în România,
muncă/serviciu. precum şi în condiţiile art. 267 alin.
(3) Persoanele prevăzute la (2)-(22), după caz;
alin. (1) care se încadrează în c) pentru persoanele prevăzute la
categoria celor care realizează alin. (1) lit. c), odată cu pierderea
veniturile prevăzute la art. 155 alin. dreptului de rezidenţă în România,
(1) lit. b)-h), precum şi în cazul celor pentru o perioadă de peste 3 luni,
prevăzute la art. 180 din Legea precum şi în condiţiile art. 267 alin.
nr. 227/2015, cu modificările şi (2)-(22), după caz;
completările ulterioare, dobândesc d) pentru persoanele prevăzute la
calitatea de asigurat în sistemul de alin. (1) lit. d), odată cu pierderea
asigurări sociale de sănătate şi au calităţii de lucrător frontalier,
dreptul la pachetul de bază de la data precum şi în condiţiile art. 267 alin.
depunerii declaraţiei, prevăzută la (2) şi (22), după caz.
art. 147 alin. (1) sau art. 174 alin. (3) (6) Documentele justificative
din Legea nr. 227/2015, cu privind dobândirea calităţii de
modificările şi completările asigurat se stabilesc prin ordin al
ulterioare, după caz. preşedintelui CNAS.
(4) Pentru persoanele
Art. 223
prevăzute la alin. (1) care se
(1) Documentele prin care se
încadrează în categoria celor care au
atestă calitatea de asigurat sunt,
calitatea de contribuabili la sistemul
70
după caz, cardul naţional de asigurări lor, pentru a deveni soldaţi sau
sociale de sănătate, documentul gradaţi profesionişti;
rezultat prin accesarea de către b) tinerii cu vârsta de până la 26 de
furnizorii aflaţi în relaţii contractuale ani care provin din sistemul de
cu casele de asigurări de sănătate a protecţie a copilului;
instrumentului electronic pus la c) soţul, soţia şi părinţii fără venituri
dispoziţie de CNAS, adeverinţa de proprii, aflaţi în întreţinerea unei
asigurat cu o valabilitate de 3 luni, persoane asigurate;
pentru persoanele care refuză în mod d) persoanele ale căror drepturi sunt
expres, din motive religioase sau de stabilite prin Decretul-lege
conştiinţă, primirea cardului naţional nr. 118/1990 privind acordarea unor
sau adeverinţa de asigurat eliberată drepturi persoanelor persecutate din
de casa de asigurări la care este motive politice de dictatura
înscris asiguratul în condiţiile instaurată cu începere de la 6 martie
normelor metodologice pentru 1945, precum şi celor deportate în
stabilirea documentelor justificative străinătate ori constituite în
privind dobândirea calităţii de prizonieri, republicat, cu modificările
asigurat. şi completările ulterioare, prin Legea
nr. 51/1993 privind acordarea unor
Art. 224 drepturi magistraţilor care au fost
(1) Următoarele categorii de înlăturaţi din justiţie pentru
persoane beneficiază de asigurare, considerente politice în perioada
fără plata contribuţiei, în condiţiile anilor 1945-1989, cu modificările
art. 154 din Legea nr. 227/2015, cu ulterioare, prin Ordonanţa Guvernului
modificările şi completările nr. 105/1999 privind acordarea unor
ulterioare: drepturi persoanelor persecutate de
a) copiii până la vârsta de 18 ani, către regimurile instaurate în
tinerii de la 18 ani până la vârsta de România cu începere de la 6
26 de ani, dacă sunt elevi, inclusiv septembrie 1940 până la 6 martie
absolvenţii de liceu, până la 1945 din motive etnice, aprobată cu
începerea anului universitar, dar nu modificări şi completări prin Legea
mai mult de 3 luni de la terminarea nr. 189/2000, cu modificările şi
studiilor, ucenici sau studenţi, completările ulterioare, prin Legea
studenţii - doctoranzi care desfăşoară nr. 44/1994 privind veteranii de
activităţi didactice, potrivit război, precum şi unele drepturi ale
contractului de studii de doctorat, în invalizilor şi văduvelor de război,
limita a 4 - 6 ore convenţionale republicată, cu modificările şi
didactice pe săptămână, precum şi completările ulterioare, prin Legea
persoanele care urmează modulul nr. 309/2002 privind recunoaşterea şi
instruirii individuale, pe baza cererii acordarea unor drepturi persoanelor
care au efectuat stagiul militar în
71
cadrul Direcţiei Generale a Serviciului cu modificările şi completările
Muncii în perioada 1950-1961, cu ulterioare;
modificările şi completările i) persoanele care se află în concediu
ulterioare, precum şi persoanele de acomodare, potrivit Legii
prevăzute la art. 3 alin. (1) lit. b) pct. nr. 273/2004 privind procedura
1 din Legea recunoştinţei pentru adopţiei, republicată, în concediu
victoria Revoluţiei Române din pentru creşterea copilului potrivit
Decembrie 1989, pentru revolta Ordonanţei de urgenţă a Guvernului
muncitorească anticomunistă de la nr. 111/2010 privind concediul şi
Braşov din noiembrie 1987 şi pentru indemnizaţia lunară pentru creşterea
revolta muncitorească anticomunistă copiilor, aprobată cu modificări prin
din Valea Jiului-Lupeni - august 1977 Legea nr.132/2011, cu modificările şi
nr. 341/2004, cu modificările şi completările ulterioare;
completările ulterioare, pentru j) persoanele care execută o
drepturile băneşti acordate de aceste pedeapsă privativă de libertate sau se
legi; află în arest preventiv în unităţile
e) persoanele cu handicap, pentru penitenciare, precum şi persoanele
veniturile obţinute în baza Legii care se află în executarea unei măsuri
nr. 448/2006 privind protecţia şi educative ori de siguranţă privative
promovarea drepturilor persoanelor de libertate, respectiv persoanele
cu handicap, republicată, cu care se află în perioada de amânare
modificările şi completările sau de întrerupere a executării
ulterioare; pedepsei privative de libertate;
f)bolnavii cu afecţiuni incluse în k) persoanele care beneficiază de
programele naţionale de sănătate indemnizaţie de şomaj sau, după caz,
stabilite de Ministerul Sănătăţii, până de alte drepturi de protecţie socială
la vindecarea respectivei afecţiuni; care se acordă din bugetul asigurărilor
g) femeile însărcinate şi lăuzele; pentru şomaj, potrivit legii;
h) persoanele fizice care se află în l) persoanele reţinute, arestate sau
concedii medicale pentru incapacitate deţinute care se află în centrele de
temporară de muncă, acordate în reţinere şi arestare preventivă,
urma unor accidente de muncă sau a străinii aflaţi în centrele de cazare în
unor boli profesionale, precum şi cele vederea returnării ori expulzării,
care se află în concedii medicale precum şi cei care sunt victime ale
acordate potrivit Ordonanţei de traficului de persoane, care se află în
urgenţă a Guvernului timpul procedurilor necesare stabilirii
nr. 158/2005 privind concediile şi identităţii şi sunt cazaţi în centrele
indemnizaţiile de asigurări sociale de special amenajate potrivit legii;
sănătate, aprobată cu modificări şi m) persoanele fizice care beneficiază
completări prin Legea nr. 399/2006, de ajutor social potrivit Legii
nr. 416/2001 privind venitul minim
72
garantat, cu modificările şi modificările şi completările
completările ulterioare; ulterioare;
n) persoanele fizice care au calitatea b) subvenţii de la bugetul de stat;
de pensionari, pentru veniturile din c)dobânzi, donaţii, sponsorizări,
pensii, precum şi pentru veniturile venituri obţinute din exploatarea
realizate din drepturi de proprietate patrimoniului CNAS şi caselor de
intelectuală; asigurări, precum şi alte venituri, în
o) persoanele cetăţeni români, care condiţiile legii;
sunt victime ale traficului de d)sume din veniturile proprii ale
persoane, pentru o perioadă de cel Ministerului Sănătăţii.
mult 12 luni; (2) Colectarea contribuţiilor
p) personalul monahal al cultelor datorate de persoanele obligate să se
recunoscute, aflat în evidenţa asigure, precum şi a contribuţiei
Secretariatului de Stat pentru Culte. asigurătorii pentru muncă datorată de
q) voluntarii care îşi desfăşoară angajator se face de către Ministerul
activitatea în cadrul serviciilor de Finanţelor Publice, prin ANAF şi
urgenţă voluntare, în baza organele fiscale subordonate
contractului de voluntariat, pe acesteia, potrivit prevederilor Codului
perioada participării la intervenţii de de procedură fiscală, cu modificările
urgenţă sau a pregătirii în vederea şi completările ulterioare.
participării la acestea, conform (3) Pentru acoperirea
prevederilor Ordonanţei Guvernului deficitului bugetului fondului, în
nr. 88/2001 privind înfiinţarea, vederea asigurării serviciilor
organizarea şi funcţionarea serviciilor medicale, medicamentelor,
publice comunitare pentru situaţii de materialelor sanitare, dispozitivelor
urgenţă, aprobată cu modificări şi medicale şi altor servicii la care au
completări prin Legea nr. 363/2002, dreptul asiguraţii, după epuizarea
cu modificările şi completările fondului de rezervă veniturile
ulterioare”. bugetului fondului se completează cu
sume care se alocă de la bugetul de
„SECŢIUNEA 1: Constituirea Fondului stat.
naţional unic de asigurări sociale de (4) Fondul de rezervă se
sănătate. constituie în anii în care bugetul
Art. 265 fondului este excedentar, nu primeşte
(1) Fondul se formează din: sume în completare de la bugetul de
a) contribuţii ale persoanelor fizice; stat potrivit alin. (3) şi se constituie
a1) sumele care se distribuie fondului numai după acoperirea deficitelor din
din contribuţia asiguratorie pentru anii precedenţi ale bugetului
muncă, potrivit art. 2206 alin. (4) fondului.
litera d) din Legea nr. 227/2015, cu (5) Veniturile asupra cărora se
stabileşte contribuţia asiguratorie
73
pentru muncă şi cota de contribuţie raportării şi validării unor servicii
sunt prevăzute în Legea medicale/medicamente/dispozitive
nr. 227/2015”. medicale, constituie infracţiunea de
fals privind identitatea, prevăzută la
Titlul IX Cardul european şi cardul art. 327 din Codul penal, şi se
naţional de asigurări sociale de pedepseşte conform prevederilor
sănătate Codului penal”.
„CAPITOLUL II: Cardul european de
asigurări sociale de sănătate Ordonanţa de urgenţă nr. 158 din
Art. 327 17 noiembrie 2005 privind
Cardul european conţine următorul concediile şi indemnizaţiile de
set obligatoriu de informaţii vizibile: asigurări sociale de sănătate
a) numele şi prenumele asiguratului;
b) codul numeric personal al Problematica concediilor şi
asiguratului; indemnizaţiilor de asigurări sociale de
c) data naşterii asiguratului; sănătate este una periferică în sfera
d) data expirării cardului; asigurărilor sociale, dar totuşi
e) codul Organizaţiei Internaţionale actuală. Textele normative relevante
pentru Standardizare pentru statul pentru analiza noastră ar fi
membru emitent al cardului; următoarele:
f) numărul de identificare şi
acronimul casei de asigurări de „Art. 1
sănătate care emite cardul; (1) Persoanele asigurate pentru
g) numărul cardului. concedii şi indemnizaţii de asigurări
sociale de sănătate în sistemul de
Art. 328 asigurări sociale de sănătate,
(1) Cardul european se eliberează denumite în continuare asiguraţi, au
asiguratului de către casa de asigurări dreptul, în condiţiile prezentei
de sănătate la care acesta este ordonanţe de urgenţă, pe perioada în
asigurat. De la 1 ianuarie 2008 costul care au domiciliul sau reşedinţa pe
cardului european se suportă din teritoriul României, la concedii
fond. medicale şi indemnizaţii de asigurări
Art. 337 sociale de sănătate, dacă:
(1) Cardul naţional este un card A. realizează venituri din
electronic, distinct de cardul desfăşurarea unei activităţi în baza
european, personal şi netransmisibil. unui contract individual de muncă, a
(11) Reţinerea la nivelul unui raport de serviciu, act de
furnizorilor de servicii medicale, detaşare sau a unui statut special
medicamente şi dispozitive medicale prevăzut de lege, precum şi alte
a cardurilor naţionale şi/sau utilizarea venituri asimilate salariilor, cu
de către aceştia fără drept, în scopul respectarea prevederilor legislaţiei
74
europene aplicabile în domeniul excepţia pensionarilor de invaliditate
securităţii sociale, precum şi a gradul III şi a pensionarilor nevăzători,
acordurilor privind sistemele de care desfăşoară activităţi
securitate socială la care România independente definite potrivit Legii
este parte; nr. 227/2015 privind Codul fiscal, cu
B. realizează în România veniturile modificările şi completările
prevăzute la lit. A, de la angajatori ulterioare, denumită în continuare
din state care nu intră sub incidenţa Codul fiscal.
legislaţiei europene aplicabile în
domeniul securităţii sociale, precum Art. 2
(1) Concediile medicale şi
şi a acordurilor privind sistemele de
indemnizaţiile de asigurări sociale de
securitate socială la care România
sănătate, la care au dreptul
este parte;
asiguraţii, în condiţiile prezentei
C. beneficiază de indemnizaţie de
şomaj, potrivit legii. ordonanţe de urgenţă, sunt:
(2) Se pot asigura în sistemul a) concedii medicale şi indemnizaţii
de asigurări sociale de sănătate, pentru incapacitate temporară de
pentru a beneficia de concedii şi muncă, cauzată de boli obişnuite sau
indemnizaţii de asigurări sociale de de accidente în afara muncii;
b) concedii medicale şi indemnizaţii
sănătate, în condiţiile prezentei
pentru prevenirea îmbolnăvirilor şi
ordonanţe de urgenţă, persoanele
recuperarea capacităţii de muncă,
fizice, altele decât cele prevăzute la
exclusiv pentru situaţiile rezultate ca
alin. (1), pe bază de contract de
asigurare pentru concedii şi urmare a unor accidente de muncă
indemnizaţii de asigurări sociale de sau boli profesionale;
sănătate. c) concedii medicale şi indemnizaţii
(3) Modelul şi conţinutul pentru maternitate;
contractului prevăzut la alin. (2) sunt d) concedii medicale şi indemnizaţii
pentru îngrijirea copilului bolnav;
reglementate în normele de aplicare
e) concedii medicale şi indemnizaţii
a prezentei ordonanţe de urgenţă.
de risc maternal.
(4) Contractul de asigurare
(2) Concediile medicale şi
pentru concedii şi indemnizaţii de
asigurări sociale de sănătate prevăzut indemnizaţiile de asigurări sociale de
la alin. (2) constituie titlu de creanţă sănătate prevăzute la alin. (1) sunt
şi devine titlu executoriu la data la denumite în continuare concedii şi
indemnizaţii.
care creanţa bugetară este scadentă,
conform legii. Art. 3
(5) Persoanele prevăzute la (1) Dreptul la concediile şi
alin. (2), care au calitatea de indemnizaţiile de asigurări sociale de
pensionari, nu sunt asigurate conform sănătate, la care au dreptul
prezentei ordonanţe de urgenţă, cu persoanele asigurate prevăzute la art.
75
1 alin. (1) lit. A şi B, este condiţionat urgenţelor medico-chirurgicale sau a
de plata contribuţiei asigurătorii bolilor infectocontagioase din grupa
pentru muncă, destinată suportării A”.
acestor indemnizaţii, reglementată
prin Codul fiscal. 4.2. Legislaţie şi
(2) Persoanele prevăzute la jurisprudenţă europeană şi
art. 1 alin. (1) lit. C sunt asigurate în
sistemul de asigurări sociale de naţională privind
sănătate pentru concedii şi asigurările sociale
indemnizaţii de asigurări sociale de
sănătate fără plata unei contribuţii. Pentru a cunoaşte drepturile şi a
(3) Dreptul la concediile şi aprecia corect situaţiile particulare în
indemnizaţiile de asigurări sociale de care se găsesc diverse persoane este
sănătate, la care au dreptul utilă cunoaşterea legislaţiei naţionale
persoanele prevăzute la art. 1 alin. şi europene relevante în materia
(2), este condiţionat de plata unei asigurărilor sociale, precum şi
contribuţii pentru asigurarea pentru jurisprudenţa europeană şi naţională
concedii şi indemnizaţii în cota de 1%, cu valoare obligatorie pentru instanţe
aplicată asupra venitului lunar ales în acest domeniu.
înscris în contractul de asigurare,
care se face venit la bugetul Fondului O întrebare legitimă: Cine are
naţional unic de asigurări sociale de dreptul la prestaţii de asistenţă
sănătate. socială?
*) Prevederile se aplică începând cu
veniturile aferente lunii ianuarie !!! Lucrătorii mobili ai UE şi membrii
2018. familiilor acestora au dreptul la
aceleaşi prestaţii de asistenţă socială
Art. 31
ca şi resortisanţii ţării gazdă încă de
Pentru a beneficia de concedii şi
la începutul şederii lor, potrivit
indemnizaţii de asigurări sociale de
dispoziţiilor articolului 7 alineatul (2)
sănătate, persoanele prevăzute la art.
din Regulamentul (UE) nr. 492/2011
1 trebuie să îndeplinească cumulativ
al Parlamentului European şi al
următoarele condiţii:
Consiliului din 5 aprilie 2011 privind
a) să îndeplinească stagiul minim de
libera circulaţie a lucrătorilor în
cotizare prevăzut de prezenta
cadrul Uniunii, publicat în Jurnalul
ordonanţă de urgenţă;
Oficial seria L nr. 141 din
b) să prezinte adeverinţa de la
27.05.2011.
plătitorul de indemnizaţii din care să
reiasă numărul de zile de concediu de
incapacitate temporară de muncă
avute în ultimele 12 luni, cu excepţia
76
REGULAMENTUL (CE) NR. 883/2004 lucrătorilor care desfășoară
AL PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI activități independente care se
AL CONSILIULUI din 29 aprilie 2004 deplasează în cadrul Comunități.
privind coordonarea sistemelor de
securitate socială Potrivit Directivei: pensie
suplimentară reprezintă pensiile de
Date fiind diferențele majore care vârstă și, dacă regulile regimurilor de
există între legislațiile interne cu pensie suplimentară stabilite în
privire la persoanele reglementate, conformitate cu legislația și practica
este preferabil să se stabilească națională prevăd acest lucru,
principiul în conformitate cu care indemnizațiile de invaliditate și de
prezentul regulament se aplică urmaș, care ar trebui să suplimenteze
resortisanților unui stat membru, sau să le înlocuiască pe cele
apatrizilor și refugiaților rezidenți pe echivalente din regimurile legale de
teritoriul unui stat membru, care sunt securitate socială.
sau au fost supuși legislației de
securitate socială dintr-unul sau mai DIRECTIVA 2011/24/UE A
multe state membre, precum și PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A
membrilor familiilor acestora și CONSILIULUI din 9 martie 2011
urmașilor lor. privind aplicarea drepturilor
1) Prezentul regulament se pacienților în cadrul asistenței
aplică tuturor legislațiilor referitoare medicale transfrontaliere
la ramurile de securitate socială
privind: Aceasta directivă prevede
(a) prestațiile de boală; instaurarea unui cadru general
(b) indemnizațiile de maternitate și pentru:
de paternitate asimilate; - Clarificarea drepturilor
(c) indemnizațiile de invaliditate; pacienţilor cu privire la accesul
(d) prestațiile pentru limită de vârstă; acestora la asistenţă medicală
(e) prestațiile de urmaș; transfrontalieră şi rambursarea
(f) prestațiile în cazul unor accidente cheltuielilor;
de muncă și boli profesionale; - Garantarea calităţii şi a
(g) ajutoarele de deces; siguranţei asistenţei primite într-un
(h) ajutoarele de șomaj; alt stat din cadrul UE;
(i) prestațiile de pre-pensionare; - Promovarea cooperării în
(j) prestațiile familiale. materie de asistenţă medicală între
statele membre.
DIRECTIVA 98/49/CE A CONSILIULUI
din 29 iunie 1998 privind protecția
dreptului la pensie suplimentară al
lucrătorilor salariați și al
77
4.3. Jurisprudenţa CtEDO profesionale și până la sfârșitul vieții
lor.
şi CJUE, legislaţie Chiar dacă dreptul la anumite
europeană indemnizaţii de asigurări sociale,
inclusiv dreptul la pensie, nu este un
Asigurări sociale. Dreptul la drept de sine stătător, consacrat şi
apărat ca atare de Convenţia
pensie din perspectiva Curții Europeană a Drepturilor Omului
Europene a Drepturilor Omului (CEDO), grație caracterului
patrimonial al prestațiilor sociale, a
Etimologic, termenul de pensie
fost asimilat de către Curte, în
provine din latinescul „pensio”, care anumite condiţii, unui drept de
însemna plată, provizie pentru hrană proprietate (proces denumit
sau locuință. În prezent, este ”socializare a noțiunii de bunuri”),
destinată să asigure beneficiarului iar, în consecință, protecția
protecția contra consecințelor dreptului la pensie oferită de art. 47
negative ale pierderii potențialului din Constituție, este
fizic și a statutului ocupațional, ”condimentată” cu protecția oferită
generat de reducerea, sau chiar de art. 44 Constituție și art. 1 al
pierderea capacității de muncă. Protocolului 1 al CEDO.
Odată survenite, aceste riscuri sociale
nu pot fi înlăturate, iar autoritățile Art. 47 Constituția României
Nivelul de trai
competente sunt obligate să facă
(2) Cetăţenii au dreptul la pensie,
prestațiile de asigurări sociale.
la concediu de maternitate plătit,
Curtea Europeană a Drepturilor la asistenţă medicală în unităţile
Omului (CtEDO) interpretând art. 1 sanitare de stat, la ajutor de şomaj
din Protocolul nr. 1 îi extinde şi la alte forme de asigurări sociale
constant domeniul de aplicare, publice sau private, prevăzute de
generând o modificare a viziunii lege. Cetăţenii au dreptul şi la
clasice asupra bunurilor și măsuri de asistenţă socială, potrivit
proprietății. În acest context, dreptul legii.
la pensie apare într-o nouă ipostază –
Cel mai adesea, fenomenul de
cea de obiect al protecției oferite de
”socializare” se realizează printr-o
norma amintită mai sus.
combinare a art. 1 al Protocolului 1 al
Dreptul la pensie a constituit
CEDO și a articolului 14, alteori, ca în
permanent obiectul contestațiilor,
hotărârea Oneryildiz, se face doar
întrucât, pentru cei mai mulți dintre
prin utilizarea art. 1 Protocolul1.
beneficiarii acestui drept pensia
reprezintă unica sursă de existență În practică, instanțele de judecată
din momentul încetării activității optează pentru aplicarea directă a
78
prevederilor CEDO, fără a recurge la În această cauză, Curtea a
ridicarea excepției de analizat respectarea principiului
neconstituționalitate, care ar fi un egalităţii armelor în procesul civil, din
mijloc indirect de a se plânge de o perspectiva posibilităţii reclamantului
încălcare a dreptului de proprietate. de a-şi susţine în faţa instanţei
contestaţia având ca obiect
În cauza Stec și alții c. Regatului concluziile unei comisii medicale care
Unit, 2005 06.07.2005, CtEDO a s-a pronunţat asupra stării sale de
stabilit că art. 1 din Protocolul 1 nu invaliditate în condiţiile în care nu i-a
vizează un drept de a dobândi fost admisă cererea ca situaţia sa să
proprietatea în sistemul regimului de fie analizată de un expert
securitate socială. Este la libera independent, instanţa utilizând
apreciere a statului de a decide cu exclusiv expertiza Comisiei
privire la aplicarea oricărui regim de Institutului, alături de alte categorii
securitate socială sau de a alege de probe.
tipul sau cuantumul beneficiilor pe Curtea a reţinut, cu caracter
care le acordă în oricare dintre general, că deşi art. 6 din Convenţie
aceste regimuri. Singura condiție garantează dreptul la un proces
impusă statelor este aceea de a echitabil, acesta nu stabileşte nicio
respecta art. 14 din Convenție regulă cu privire la admisibilitatea
privind nediscriminarea. probelor sau modul în care ar trebui
Prin hotărârea Dogan ș.a. c. Turciei, evaluate ceea ce, în consecinţă,
2004, s-a stabilit că privarea de orice constituie obiect de reglementare
surse care constituiau câștigul de pentru legislaţia naţională şi
bază al reclamanților, face implicit apreciere pentru instanţele naţionale.
ca art. 1 din Protocolul 1 să Acelaşi articol nu interzice instanţelor
servească unei garanții concrete și naţionale să se bazeze pe opiniile
efective a dreptului de a-și câștiga unor experţi prezentate de organisme
viața prin muncă. specializate, pentru soluţionarea
litigiilor cu care sunt sesizate, atunci
Decizia CtEDO în cauza când este necesar în considerarea
Korošec contra Sloveniei naturii problemei analizate (par. 45).
Curtea reiterează faptul că
Curtea Europeană a Drepturilor opinia unui expert în medicină, care
Omului a avut ocazia să examineze, excede ariei de expertiză a
din nou în această cauză, problema judecătorului, este probabil să aibă o
posibilităţii de contestare a deciziilor influenţă preponderentă asupra
medicale prin care se stabileşte aprecierii situaţiei de fapt şi să fie
existenţa şi gradul unei stări de considerată o probă esenţială.
invaliditate. În aceste condiţii, Curtea
reiterează faptul că în jurisprudenţa
79
sa a recunoscut că lipsa de vreme ce cererea sa de a fi desemnat
neutralitate a unui expert desemnat un expert independent a fost respinsă
în cauză poate, în anumite cu motivarea că acea comisie deja a
circumstanţe, să genereze o încălcare efectuat evaluarea adecvată a
a principiului egalităţii armelor. documentelor medicale din dosarul
Astfel, Curtea enunţă cei trei reclamantului, iar ulterior, instanţa
factori care trebuie analizaţi în acest de apel a confirmat hotărârea primei
caz: instanţe stabilind, de asemenea, că
- natura activităţii încredinţate aceasta fusese dată pe baza opiniei
experţilor; comisiei. În aceste condiţii, Curtea
- poziţia experţilor în ierarhia părţii concluzionează că opinia comisiei a
adverse; constituit proba decisivă pe care s-au
- rolul experţilor în procedură, în întemeiat instanţele naţionale pentru
particular importanţa dată de a soluţiona litigiul, în condiţiile în
instanţă opiniei lor. care, în mod cert, în cauză erau
Referitor la primul factor, necesare cunoştinţele unui expert.
Curtea observă că sarcina Comisiei Curtea mai arată că asemenea
era să ofere expertiză medicală considerente reţinute de instanţele
Institutului atunci când acesta naţionale dovedesc rolul determinant
decidea asupra solicitărilor de al comisiilor de specialitate ale
drepturi întemeiate pe sistemul Institutului. În lumina acestor
naţional de asigurări (par. 53). elemente, Curtea arată că audierea
Cu privire la al doilea factor, reclamantului şi luarea în considerare
Curtea reţine că această comisie era de instanţele naţionale şi a celorlalte
dependentă de institut de vreme ce probe existente în cauză nu sunt
membrii săi erau numiţi de consiliul suficiente pentru a reţine că
de conducere al Institutului, după procedura a respectat cerinţele
propunerea formulată de directorul Convenţiei.
Institutului. Ca urmare, în opinia
Curţii, metoda de numire dădea Curtea a concluzionat, astfel, că
naştere în mod justificat suspiciunii poziţia procedurală a reclamantului
reclamantului că membrii Comisiei nu nu poate fi considerată egală cu cea
ar fi imparţiali. Curtea arată însă că, a părţii adverse, un organism de
deşi o astfel de suspiciune are o protecţie socială controlat de stat,
anumită importanţă, ea nu este astfel cum impune principiul
decisivă, fiind relevant dacă dubiile egalităţii armelor, constatând
născute de aparenţa existentă pot fi încălcarea art.6 din Convenţia
validate în mod obiectiv (par. 54) pentru apărarea drepturilor omului şi
În continuare, Curtea observă a libertăţilor fundamentale.
că reclamantul nu a avut posibilitatea
de a contesta concluziile comisiei, de
80
Decizia CtEDO în cauzele nr. parchetelor, erau cuprinse între 3.109
45312/11, 45581/11, lei şi 4.785 lei. În temeiul acestei
legi, cuantumul pensiilor reprezenta
45583/11, 45587/11, în medie 80% din ultimul salariu brut
45588/11) încasat anterior pensionării. Legea
preciza că în cazul în care cuantumul
Rezumat: Curtea Europeana a pensiei calculate în baza Legii nr.
Drepturilor Omului a respins, ca 567/2004 era superior cuantumului
inadmisibile, în temeiul art. 35 par. pensiei calculate în temeiul Legii nr.
3 şi 4 din Convenție, plângerile 19/2000 privind sistemul public de
referitoare la încălcarea art. 1 din pensii şi alte drepturi de asigurări
Protocolul nr. 1 adiţional la sociale, diferenţa era suportată de la
bugetul de stat. Reclamantele au
Convenţie, coroborat cu art. 14 din
atacat deciziile administrative care le
Convenţie. Astfel, CtEDO a constatat stabileau noile drepturi de pensii în
că reducerea pensiilor reclamanţilor, instanţele naţionale iar apoi la CtEDO.
deşi substanţială, constituia o CtEDO a arătat că autorităţile
modalitate de a integra aceste pensii naționale sunt, în principiu, cel mai
în regimul general al pensiilor, bine plasate pentru a alege
mijloacele cele mai adecvate în
prevăzut de Legea nr. 19/2000,
atingerea scopului stabilirii unui
pentru a echilibra bugetul şi a echilibru între cheltuielile şi
corecta diferenţele existente între veniturile publice pentru că se bucură
sistemele de pensie. Totuşi, Curtea a de o cunoaştere directă a nevoilor
amânat examinarea plângerii propriei societăţi, iar Curtea respectă
reclamantelor, în ce priveşte alegerea lor, exceptând cazul în care
încălcarea drepturilor protejate de mijloacele se dovedesc în mod
evident lipsite de un temei rezonabil.
art. 6 şi 14 din Convenţie
Curtea a subliniat că reforma
(referitoare la diferenţa de sistemelor de pensii a fost
tratament faţă de alţi pensionari). fundamentată pe motivele obiective
invocate la adoptarea Legii nr.
119/2010, şi anume contextul
Reclamantele s-au pensionat economic actual şi corectarea
între anii 2006-2008, după ce au inegalităţilor existente între diferitele
funcţia de grefier la instanţele şi sisteme de pensii.
parchetele din judeţul Covasna de-a De asemenea, Curtea a luat act
lungul a mai mult de 30 de ani. de faptul că pensia datorată
Pensiile lor, calculate conform Legii reclamantelor, în baza contribuţiilor
nr. 567/2004 privind personalul la bugetul asigurărilor sociale, plătite
auxiliar din cadrul instanţelor şi de acestea în cursul anilor de
81
serviciu, nu a fost în niciun fel Decizia CtEDO în cauzele F.M.
afectată de reformă şi acestea au contra României şi A. G. S.
pierdut doar suplimentul la pensie,
care era acoperit integral de la contra României
bugetul de stat şi care reprezenta un Prin decizia de inadmisibilitate
avantaj de care au beneficiat în
pronunţată la data de 6 decembrie
calitate de personal auxiliar al
instanţelor. 2011 în cauzele doamnei F. M.
CtEDO a considerat că împotriva României şi domnului A. G.
reducerea pensiilor reclamantelor, S. împotriva României, Curtea
deşi substanţială, constituia o Europeană a Drepturilor Omului a
modalitate de a integra aceste pensii constatat neîncălcarea de către
în regimul general al pensiilor,
Statul român a dispoziţiilor
prevăzut de Legea nr. 19/2000,
pentru a echilibra bugetul şi a corecta articolului 1 din Protocolul Adiţional
diferenţele existente între sistemele nr. 1 la Convenţie (protecţia
de pensie. Ca şi Curtea proprietăţii), prin reducerea cu 25%
Constituţională a României, Curtea a salariilor.
Europeană a Drepturilor Omului a
constatat că aceste motive nu pot fi
considerate drept nerezonabile sau Soluţia Curţii, relevantă pentru
disproporţionate. instanţele interne, pune capăt
În ceea ce priveşte încălcarea controversei legate de respectarea
articolelor 6 si 14 din Convenție (din drepturilor fundamentale ale omului
cauza jurisprudenţei contradictorii a în contextul reducerii cu 25% a
curţilor de apel, care ar fi adus salariilor, ca urmare a aplicării Legii
atingere principiului securităţii nr. 118/2010 privind unele măsuri
juridice şi ar fi creat o discriminare necesare în vederea restabilirii
faţă de alte persoane aflate într-o echilibrului bugetar (aşa numita
situaţie similară), Curtea nu s-a teorie a „drepturilor câştigate”).
considerat în măsură, în starea
actuală a cauzei, să se pronunţe cu Hotărârea Curţii de Justiţie a
privire la admisibilitatea plângerilor şi Uniunii Europene (CJUE) în
a considerat că este necesar să le
cauza C-46/17
comunice Guvernului pârât, în
conformitate cu dispoziţiile art. 54 În aplicarea reglementărilor
par. 3 b) din Regulamentul Curţii. comunitare, CJUE a concluzionat
printr-o hotărâre recentă, din 2018,
că prelungirea unui contract de
muncă după împlinirea vârstei
normale de pensionare poate fi
82
limitată în timp, iar angajatul nu Ajustarea alocaţiilor acordate
poate invoca faptul că este vorba de copiilor lucrătorilor străini de
o recurgere abuzivă la contracte pe către Austria – problematizare
durată determinată.
Orice reducere a prestațiilor
familiale, bazată pe faptul existenţei
Hotărârea CJUE în cauzele domiciliului copiilor în străinătate,
conexate C- 401/13 și C încalcă normele UE privind
432/13 securitatea socială, precum și
principiul egalității de tratament al
„Articolul 7 alineatul (2) litera (c) din lucrătorilor care sunt resortisanți ai
Regulamentul (CEE) nr. 1408/71 al unui alt stat membru în ceea ce
Consiliului din 14 iunie 1971 privind privește avantajele sociale și fiscale
aplicarea regimurilor de securitate [Regulamentul (UE) nr. 492/2011].
socială în raport cu lucrătorii
salariați, cu lucrătorii care desfășoară Starea de fapt:
activități independente și cu membrii
familiilor acestora care se deplasează Legislativul austriac a votat o
în cadrul Comunității, în versiunea lege care ajustează alocaţia copiilor
modificată și actualizată prin la media naţională a ţării de domiciliu
Regulamentul (CE) nr. 118/97 al şi nu la media ţării de rezidenţă a
Consiliului din 2 decembrie 1996, părinţilor.
astfel cum a fost modificat prin Legea austriacă privind
Regulamentul (CE) nr. 1992/2006 al ajustarea alocaţiilor acordate copiilor
Parlamentului European și al lucrătorilor străini care nu trăiesc
Consiliului din 18 decembrie 2006, împreună cu părinţii lor în Austria a
trebuie interpretat în sensul că un intrat în vigoare la 1 ianuarie.
acord bilateral privind prestațiile de Conform normelor aplicate anterior
securitate socială ale resortisanților acestei date, alocaţiile acordate de
unuia dintre statele semnatare care sistemul austriac de ajutoare sociale
au avut calitatea de refugiați politici puteau ajunge la suma de 233 de euro
pe teritoriul celuilalt stat semnatar, pe lună pentru un copil, sumă pe care
încheiat la o dată la care unul dintre guvernul de la Viena o consideră
cele două state semnatare nu aderase disproporţionată în raport cu nivelul
încă la Uniune și care nu figurează în preţurilor şi al salariilor din unele ţări
anexa III la acest regulament, nu vecine.
rămâne aplicabil situației unor Comisia Europeană a notificat
refugiați politici repatriați în statul oficial Austria că se deschide
lor de origine înainte de încheierea procedura de infrigement pentru
acordului bilateral și de intrarea în această lege și arată că această
vigoare a regulamentului menționat”. decizie nu respectă legislația
83
europeană. Austria a primit 2 luni la Apel Ploieşti cu privire la modul de
dispoziție pentru a schimba decizia, recalculare a drepturilor la pensie
în caz contrar va fi activată procedura potrivit Ordonanţei de urgenţă a
de infrigement. Guvernului nr. 4/2005 privind
Marianne Thyssen, comisarul recalcularea pensiilor din sistemul
european pentru afaceri sociale a public, provenite din fostul sistem al
declarat: „În condiţiile în care asigurărilor sociale de stat.
lucrătorii mobili (străini, n.red.) Înalta Curte a considerat că se
cotizează la un sistem de securitate impune admiterea recursului,
socială în aceeaşi manieră ca pronunţând următoarea soluţie:
lucrătorii locali, ei trebuie să ”Admite recursul în interesul
perceapă prestaţii identice, chiar şi legii formulat de Colegiul de
atunci când copiii lor trăiesc în conducere al Curţii de Apel Ploieşti.
străinătate”. Stabileşte că, în interpretarea şi
Normele UE privind aplicarea unitară a dispoziţiilor art. 2
coordonarea sistemelor de securitate alin. (1), art. 4 alin. (1) din
socială [Regulamentul (CE) nr. Ordonanţa de urgenţă a Guvernului
883/2004] nu permit unui stat nr. 4/2005 privind recalcularea
membru să reducă prestațiile în pensiilor din sistemul public,
numerar acordate persoanelor provenite din fostul sistem al
asigurate în temeiul legislației sale asigurărilor sociale de stat, aprobată
numai pentru că aceștia sau membrii cu completări prin Legea nr. 78/2005,
familiilor acestora locuiesc într-un alt cu modificările şi completările
stat membru. De asemenea, aceste ulterioare, coroborate cu prevederile
reguli interzic discriminarea pe art. 2 alin. (1) şi (3) din anexa la
motive de naționalitate. Hotărârea Guvernului nr. 1.550/2004
de aprobare a Normelor metodologice
4.4. Jurisprudenţă de evaluare a pensiilor din sistemul
public, stabilite în fostul sistem al
naţională asigurărilor sociale de stat potrivit
legislaţiei anterioare datei de 1
Decizia Înaltei Curţi de Casaţie şi aprilie 2001, în vederea recalculării în
Justiţie (ICCJ) nr. 11/2015 privind conformitate cu principiile Legii nr.
recalcularea drepturilor la pensie 19/2000 privind sistemul public de
potrivit - O.U.G. nr. 4/2005 pensii şi alte drepturi de asigurări
În Monitorul Oficial al României, sociale, cu modificările şi
Partea I, nr. 522 din 14 iulie 2015 a completările ulterioare, stagiul
fost publicată Decizia ICCJ nr. complet de cotizare utilizat la
11/2015 privind examinarea determinarea punctajului mediu anual
recursului în interesul legii formulat pentru persoanele ale căror drepturi
de Colegiul de conducere al Curţii de
84
de pensie s-au deschis în intervalul 1 Soluţia: „Admite recursul în
iulie 1977 – 31 martie 2001 este: interesul legii formulat de procurorul
– 20 de ani în cazul celor care au general al Parchetului de pe lângă
lucrat efectiv în grupa I de muncă; şi Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie, în
– 25 de ani în cazul celor care au sensul că:
lucrat efectiv în grupa a II-a de Modalitatea de stabilire a vârstei
muncă, conform art. 14 din Legea nr. standard de pensionare şi a stagiului
3/1977, cu modificările şi complet de cotizare utilizate pentru
completările ulterioare; determinarea punctajului mediu anual
– 30 de ani (în cazul bărbaţilor) şi 25 în operaţiunile de calculare a
de ani (în cazul femeilor), pentru cei pensiilor din sistemul public, pentru
care au lucrat efectiv în grupa a III-a persoane ale căror drepturi s-au
de muncă, potrivit art. 8 alin. (1) din deschis începând cu data de 1 aprilie
Legea nr. 3/1977, cu modificările şi 2001 şi care beneficiază de reducerea
completările ulterioare”. vârstei de pensionare potrivit legii, se
realizează prin raportare la
Decizia ICCJ nr. 4/2011 privind dispoziţiile anexei nr. 3 la Legea nr.
modalitatea de stabilire a vârstei 19/2000 privind sistemul public de
standard de pensionare si a stagiului pensii şi alte drepturi de asigurări
complet de cotizare utilizate pentru sociale, în sensul că beneficiază de
determinarea punctajului mediu reducerea vârstelor standard de
anual pensionare care se determină în
funcţie de data formulării cererii de
În Monitorul Oficial al României, pensionare.”
partea I, nr. 349 din 19 mai 2011 a
fost publicată Decizia nr. 4 din 4 Decizia ICCJ nr. 5/2018 privind
aprilie 2011 a ICCJ privind examinarea competenţa în soluţionarea litigiilor
recursului în interesul legii (RIL) cu având ca obiect acordarea
ajutoarelor salariale de care
privire la modalitatea de stabilire a
beneficiază cadrele militare,
vârstei standard de pensionare şi a
polițiștii și funcționarii publici cu
stagiului complet de cotizare utilizate
statut special la trecerea în rezervă
pentru determinarea punctajului
sau direct în retragere
mediu anual în operaţiunile de
calculare a pensiilor din sistemul Prin Decizia nr. 5/2018, ICCJ
public, pentru persoane ale căror (Complet RIL) a admis recursul în
drepturi s-au deschis începând cu interesul legii formulat de Colegiul de
data de 1 aprilie 2001 şi care conducere al Curții de Apel Suceava
beneficiază de reducerea vârstei de și, în consecință, a stabilit că:
pensionare potrivit legii.
Litigiile având ca obiect acordarea
ajutoarelor salariale de care
85
beneficiază cadrele militare, Decizia ICCJ nr. 12/2017 privind
polițiștii și funcționarii publici cu legalitatea deciziei de recuperare a
statut special la trecerea în rezervă sumelor încasate necuvenit cu titlu
de prestații de asigurări sociale
sau direct în retragere, în temeiul
art. 20 alin. (1) din Cap. 2 al Anexei Prin Decizia nr. 12/2017, ICCJ a admis
VII din Legea nr. 284/2010 sunt de recursul în interesul legii formulat de
competența în primă instanță a Colegiul de conducere al Curții de
Apel Iași, și, în consecință, a stabilit
secțiilor/completelor specializate în
că: ”În interpretarea şi aplicarea
soluționarea litigiilor de muncă, unitară a dispozițiilor art. 179 din
respectiv, raportat la calitatea de Legea nr. 263/2010, coroborate cu
funcționar public a reclamanților, a dispozițiile art. 114 și art. 116 din
secțiilor/completelor specializate de acelaşi act normativ, legalitatea
contencios administrativ. deciziei de recuperare a sumelor
încasate necuvenit cu titlu de
Totodată, acțiunile având ca obiect prestații de asigurări sociale este
acordarea ajutoarelor salariale de condiționată de suspendarea sau
care beneficiază cadrele militare, sistarea (anterioară ori
polițiștii și funcționarii publici cu concomitentă) pensiei printr-o
statut special la trecerea în rezervă decizie emisă de casele
sau direct în retragere formulate în teritoriale/sectoriale de pensii.”
temeiul art. 20 alin. (1) din Cap. 2 al Decizia ICCJ nr. 15/2018 privind
Anexei VII din Legea nr. 284/2010 recuperarea sumelor reprezentând
introduse în perioada de suspendare a drepturi de pensie achitate în baza
exercițiului dreptului la acordarea de unei sentinţe executorii desfiinţate
ajutoare/indemnizații sunt prematur în calea de atac
formulate (având în vedere că
dispoziţiile art. 9 din Legea nr. Soluţie Admite sesizarea formulată de
118/2010 privind unele măsuri Curtea de Apel București – Secția a
necesare restabilirii echilibrului VII-a pentru cauze privind conflicte de
bugetar, cu modificările şi muncă și asigurări sociale, în dosarul
completările ulterioare, vizează nr. 1793/93/2016, privind
exerciţiul dreptului de acordare a pronunțarea unei hotărâri prealabile
ajutoarelor sau, după caz, şi, în consecinţă, stabilește că:
indemnizaţiilor, în sensul că acesta
este suspendat în perioada 3 iulie—31 În interpretarea dispozițiilor art. 179
decembrie 2010). alin. (4) din Legea nr. 263/2010
privind sistemul unitar de pensii
publice, cu modificările și
completările ulterioare, recuperarea
86
sumelor plătite cu titlu de prestații recuperează sumele reprezentând
de asigurări sociale, în temeiul unei pensie, indemnizație socială pentru
hotărâri judecătorești desființate în pensionari și indemnizație pentru
însoțitor, încasate necuvenit după
calea de atac, se poate face de către
data de 1 octombrie 2014, dacă
casa de pensii, în mod direct, prin aceste sume reprezintă drepturi
emiterea unei decizii de debit, care aferente unei perioade anterioare
constituie titlu executoriu. datei de 1 octombrie 2014”.
Decizia nr. 33/2017 a ICCJ privind Decizia nr. 40/2017 a ICCJ privind
interpretarea și aplicarea interpretarea și aplicarea
dispozițiilor art. 1 alin. (1) din Legea dispozițiilor interpretarea și
nr. 125/2014 privind scutirea de la aplicarea dispozițiilor art. 1 alin. (1)
plată a unor debite provenite din din Legea nr. 125/2014 privind
pensii scutirea de la plată a unor debite
provenite din pensii
Prin Decizia nr. 33/2017, ICCJ
(Complet DCD/C) a admis sesizarea Prin Decizia nr. 40/2017, ICCJ
formulată de Curtea de Apel București (Complet DCD/C) a admis sesizarea
– Secția a VII-a pentru cauze privind formulată de Curtea de Apel Craiova –
conflicte de muncă și asigurări sociale Secția I civilă, în Dosarul nr.
în Dosarul nr. 42.999/3/2015, privind 7.015/63/2015, privind pronunțarea
pronunțarea unei hotărâri prealabile unei hotărâri prealabile și, în
și, în consecință, stabilește că: consecință, stabilește că: “În
interpretarea și aplicarea dispozițiilor
“În interpretarea și aplicarea art. 1 alin. (1) din Legea nr. 125/2014
dispozițiilor art. 1 alin. (1) din Legea privind scutirea de la plată a unor
nr. 125/2014 privind scutirea de la debite provenite din pensii, sumele
plată a unor debite provenite din reprezentând pensie, indemnizație
pensii, prin raportare la dispozițiile socială pentru pensionari și
art. 5 și art. 10 din Normele indemnizație pentru însoțitor,
metodologice de aplicare a încasate în baza unor hotărâri
prevederilor Legii nr. 125/2014 judecătorești desființate în căile de
privind scutirea de la plată a unor atac, nu se recuperează”.
debite provenite din pensii, precum și
a Procedurii de efectuare a Decizia ICCJ nr. 65/2017 privind
restituirilor, aprobate prin Ordinul interpretarea și aplicarea
ministrului muncii, familiei, dispozițiilor art. 85 alin. (2) din
protecției sociale și persoanelor Legea nr. 303/2004
vârstnice și al ministrului finanțelor
Înalta Curte de Casaţie şi
publice nr. 2.073/1.623/2014, nu se
Justiţie – Completul pentru
87
dezlegarea unor chestiuni de drept în producerii efectelor unor riscuri
materie civilă admite sesizarea sociale stabilite prin lege;
formulată de Curtea de Apel Iași – - o verigă importantă a sistemului
Secția litigii de muncă şi asigurări financiar şi de credit, cuprinzând
sociale, în dosarul nr. 3639/99/2016, acele relaţii economice, exprimate în
privind pronunţarea unei hotărâri formă bănească, prin mijlocirea
prealabile şi, în consecinţă, stabileşte cărora se repartizează şi se utilizează
că: fondurile băneşti necesare ocrotirii
salariaţilor sau membrilor familiilor
“În interpretarea și aplicarea acestora;
dispozițiilor art. 85 alin. (2) din - cel mai important mijloc de
Legea nr. 303/2004 privind statutul realizare a protecţiei populaţiei
judecătorilor și procurorilor, active, în special a salariaţilor, în caz
republicată, cu modificările şi de pierdere a veniturilor din cauză de
completările ulterioare, actualizarea şomaj, maternitate, îmbolnăviri,
pensiei de urmaș în temeiul art. 84 invaliditate, precum şi a populaţiei
alin. (3) din același act normativ se inactive cauzată de bătrânețe sau
realizează prin raportare exclusiv la decesul asiguratului cu moştenitori
indemnizația de încadrare brută dependenţi - fără posibilităţi de a se
lunară a unui judecător în activitate, întreţine pe cont propriu.
în condiții identice de funcție,
vechime și grad al instanței, Obiectul asigurărilor sociale
indiferent de modalitatea de
stabilire a cuantumului acesteia.” Obiectul protecţiei prin
asigurare socială, îl constituie riscul
4.5. Domeniul asigurărilor de pierdere a veniturilor profesionale
respectiv a salariului - veniturilor - de
sociale către populaţia ocupată, de asemenea
Descrierea asigurărilor sociale riscul de a suporta cheltuieli
suplimentare legate de recuperarea
Asigurările sociale au fost capacităţii de reabilitare
definite ca fiind: profesională.
- forma de ocrotire a persoanelor Situaţia de risc social poate
încadrate, constând în acordarea de apărea ca urmare a:
ajutoare materiale şi asistenţă - pierderii capacităţii de muncă(din ă
medicală în caz de boală, în de ă, accident, maternitate,
trimiterea la odihnă sau tratament; bătrânețe);
- ansamblul de măsuri constând în - lipsei cererii pe piaţa muncii
indemnizaţii, prestaţii şi servicii, care (şomaj).
se asigură de către stat, în cazul Obiectul asigurărilor sociale îl ă
relaţiile economice şi juridice ale
88
subiecţilor în constituirea şi utilizarea 4.6. Procedura
mijloacelor financiare, destinate
ocrotirii populaţiei ocupate faţă de administrativă în materia
riscurile sociale, precum şi în asigurărilor sociale
organizarea asistenţei medicale şi de
reabilitare. Definiția justiției
administrative
Obiectivele asigurărilor sociale
În societatea actuală, așa cum
- acordarea de prestaţii în bani, pe a dovedit practica administrativă și
termen lung şi scurt, acestea jurisdicțională, organele
reprezentând venit de înlocuire administrației publice acţionează
pentru pierderea parţială a veniturilor adesea cu un caracter preponderent
profesionale, ca urmare a bătrâneții, distructiv, emițând acte
invalidităţii, accidentelor, bolii, administrative ilegale. Particularului
profesionale sau decesului; nu îi rămâne decât să utilizeze cele
- prevenirea îmbolnăvirilor şi mai inspirate mecanisme pentru a
recuperarea capacităţii de muncă înlătura efectele juridice ale actelor
prin: administrativ astfel emise.
- acordarea de indemnizaţii pentru Justiția administrativă este
trecerea temporară în muncă, influențată masiv de o caracteristică
reducerea timpului de muncă sau în specifică actului administrativ:
caz de carantină; caracterul executoriu al acestuia,
- acordarea de ajutoare pentru care întărește statutul de
procurarea de proteze, orteze şi de preeminență a interesului public față
alte produse ortopedice; de interesele private. Raportat la
- tratament balnear şi reabilitare împrejurarea că interesul public este
profesională, potrivit programului superior celui privat, primul este
individual de recuperare a capacităţii guvernat de principiul celerității și de
de muncă; acela al priorității. Pe scurt, înainte
- cedarea unei părţi din contribuţiile de a decide punerea în aplicare a unui
individuale datorate sistemului public act administrativ nu trebuie să se
de asigurări sociale de stat în solicite încuviințarea instanței, având
favoarea celui privat; o poziţie privilegiată.
- armonizarea şi exportul de prestaţii Justiţia administrativă joacă
în relaţiile cu ţările comunităţii rolul unui scut care vine să protejeze
europene cât şi în alte situaţii drepturile şi interesele cetăţenilor în
specifice reglementate. relaţia acestora cu organele
administraţiei publice, fiind un
veritabil mijloc de protecție
împotriva excesului de putere
89
manifestat cu preponderență și în mijlocirea puterii judecătorești,
cazul litigiilor cu privire la asigurările instanța de judecată.
sociale. În sens larg, justiţia
administrativă reprezintă mijloacele
!!! Importanţa protejării drepturilor care sunt puse la dispoziție de către
justițiabililor împotriva actelor sistemul juridic pentru a proteja
administrative este evidenţiată de justițiabilul care se confruntă
Tratatul privind instituirea unei nemijlocit cu abuzul administraţiei
Constituții pentru Europa. Din art. II publice, manifestat prin acte/decizii
– 101 al tratatului reiese neechivoc în afara cadrului legal.
un drept, dreptul la o bună
administrare. Instrumentele de acţiune
pentru restabilirea legalităţii.
Importanţa protejării drepturilor Procedura prealabilă
justițiabililor împotriva actelor
administrative este evidenţiată de Din punctul de vedere al
Tratatul privind instituirea unei raporturilor juridice dintre particular
Constituții pentru Europa. Din art. II – și administrația publică legiuitorul
101 al tratatului reiese neechivoc un conferă un remediu prin Legea nr.
drept, dreptul la o bună administrare. 554/2004 a contenciosului
Raporturile dintre administrativ. Această lege impune
administrație și cetățeni au fost grav regula, cu excepţii punctuale, ca
afectate datorită infuziei masive de înainte de a se adresa instanțelor
legi în domeniul asigurărilor sociale și administrative justițiabilul să
în domeniul dreptului administrativ. formuleze o plângere prealabilă -
Astfel, practica a demonstrat deseori recursul administrativ prealabil.
o lipsa de previzibilitate rezultat al După cum am arătat în
legilor neclare. materialul prezent, Legea nr.
Consecința firească a acestor 554/2004 a contenciosului
probleme a fost dezvoltarea relațiilor administrativ cu modificările și
dintre administrație și justițiabili și în completările ulterioare precizează
același timp conferirea mijloacelor prin art. 7 alin. 1 ca „înainte de a se
adecvate de protecție a încălcării adresa instanţei de contencios
drepturilor. administrativ competente, persoana
Scopul nemijlocit al oricărui care se consideră vătămată într-un
stat este de a se asigura că drept al său ori într-un interes legitim
autorităţile administrative pun în printr-un act administrativ individual
aplicare corect legile, iar în măsura în care i se adresează trebuie să solicite
care acest lucru nu se întâmplă se autorităţii publice emitente sau
impune de plano conferirea unui autorităţii ierarhic superioare, dacă
control eficient justițiabilului prin
90
aceasta există, în termen de 30 de procedura prealabilă sub sancțiunea
zile de la data comunicării actului, respingerii cererii de chemare în
revocarea, în tot sau în parte, a judecată ca inadmisibilă. Tipologia
acestuia. Pentru motive temeinice, procedurii comune în materie este
persoana vătămată, destinatar al respectată.
actului, poate introduce plângerea
prealabilă, în cazul actelor Dispoziţii procedurale din Codul
administrative unilaterale, şi peste Muncii (Legea nr. 53/2003)
termenul prevăzut la alin. (1), dar nu
mai târziu de 6 luni de la data
emiterii actului.” Potrivit art. 266 din Codul
Consecința imediată a Muncii „jurisdicţia muncii are ca
neîndeplinirii procedurii prealabil obiect soluţionarea conflictelor de
prevăzute de art. 7 din Legea nr. 554 muncă cu privire la încheierea,
/ 2004 este aceea a respingerii executarea, modificarea, suspendarea
acțiunii ca inadmisibilă. Este foarte şi încetarea contractelor individuale
important ca justițiabilul să fie foarte sau, după caz, colective de muncă
atent la termenele de prescripție și prevăzute de prezentul cod, precum
de decădere pentru a evita şi a cererilor privind raporturile
respingerea cererii fără a se ajunge la juridice dintre partenerii sociali,
cercetarea fondului raportului juridic. stabilite potrivit prezentului cod.”
În ceea ce privește
competența, derogând de la
Dispoziţii procedurale
prevederile Codului de procedură
conţinute de Legea nr. civilă (care, ca şi regulă generală,
263/2010 privind sistemul stabileşte a fi instanţă competentă
unitar de pensii publice şi teritorial a soluţiona litigii, instanţa
Codul muncii de judecată în a cărei circumscripţie
(Legea nr. 53/2003) domiciliază sau îşi are sediul pârâtul),
conform art. 269 din Legea nr. 53 din
2003 – Codul Muncii judecarea
Legea nr. 263/2010 privind
conflictelor de muncă este de
sistemul unitar de pensii publice
competenţa instanţelor tribunalului în
a cărei circumscripţie reclamantul îşi
Legea nr. 263/2010 privind sistemul are domiciliul sau reşedinţa ori, după
unitar de pensii publice caz, sediul.
reglementează o procedură distinctă, Dacă sunt îndeplinite condiţiile
derogatorie de la dreptul comun pe prevăzute de Codul de procedură
care o vom detalia în capitolul 4.5.1. civilă pentru coparticiparea
Şi în cadrul acestei legi procesuală activă (cererea este
particularul este obligat să uzeze de formulată de mai multe persoane care
91
au domicilii diferite), cererea poate fi competentă material şi teritorial a
formulată la instanţa competentă soluţiona litigiile de muncă este
pentru oricare dintre reclamanţi, Tribunalul în a cărei circumscripţie
fiind vorba de competență reclamantul îşi are domiciliul sau
alternativă. Un beneficiu al legii este reşedinţa ori, după caz, sediul.
acela că aceste litigii sunt scutite de
taxă judiciară de timbru şi de timbrul Nu doar pentru o persoană
judiciar. vulnerabilă, ci şi pentru o persoană
Cererile referitoare la obişnuită, această excepţie de la
soluţionarea conflictelor de muncă se regula potrivit căreia instanţa
judecă în regim de urgenţă. competentă este cea de la domiciliul
Termenele de judecată nu pot fi mai sau sediul pârâtului, reprezintă un
mari de 15 zile. Procedura de citare a avantaj indiscutabil.
părţilor se consideră legal îndeplinită
dacă se realizează cu cel puţin 24 de
4.6.1. Contestarea actelor
ore înainte de termenul de judecată.
De asemenea, avantajos pentru administrative în materia
angajat este şi faptul că sarcina asigurărilor sociale.
probei în conflictele de muncă revine Contestarea deciziei de
angajatorului, acesta fiind obligat să
depună dovezile în apărarea sa până pensionare
la prima zi de înfăţişare.
Administrarea probelor se face cu Contestarea deciziei de pensionare
respectarea regimului de urgenţă,
Ținând cont de multitudinea
instanţa fiind în drept să decadă din
situațiilor ivite în practică în care
beneficiul probei admise partea care
persoanele nemulțumite de decizia de
întârzie în mod nejustificat
pensionare emisă de Casa teritoriala
administrarea acesteia.
de pensii sau de Casa de pensii
Conform dispoziţiilor art. 208
sectoriala, legiuitorul a trebuit să
din Legea 62/2011 a dialogului
ofere o procedură administrativă de
social, conflictele colective de muncă
rezolvare a problemei. Astfel, printre
se soluţionează în primă instanţă de
situațiile problematice pentru
către tribunal. Așadar, nu codul
justițiabili care s-au ivit enumerăm
muncii reglementează instanța
neexhaustiv: nevalorificarea unor
competentă, ci această lege.
adeverințe ce atesta realizarea unor
venituri cu titlu de sporuri, adaosuri,
Instanţa competentă material a
venituri obținute in acord global etc.;
soluţiona astfel de conflicte este
neluarea in calcul a unor perioade de
Tribunalul, iar, coroborat cu
cotizare ș.a.m.d.
prevederile Codului muncii stipulate
mai sus, concluzionăm că instanţa
92
Sediul materiei este reprezentat de procedură este una fără caracter
Legea nr. 263/2010 privind sistemul jurisdicțional.
unitar de pensii publice. Legea nr.
263/2010 privind sistemul unitar de Comisia Centrală de Contestaţii
pensii publice prevede la art. 149 şi este organism de verificare, care
următoarele – că deciziile de pensie examinează şi hotărăşte asupra
emise de casele teritoriale de pensii deciziilor de pensie emise de casele
şi de casele de pensii sectoriale pot fi teritoriale de pensii şi urmăreşte
contestate, în termen de 30 de zile aplicarea corectă a legislaţiei
de la comunicare, la Comisia Centrală referitoare la pensiile publice.
de Contestaţii. Organizarea, funcţionarea şi structura
Potrivit dispozițiilor art. 149 Comisiei Centrale de Contestaţii se
alin. 2 din Legea nr. 263/2010, stabilesc prin ordin al ministrului
procedura de examinare a deciziilor muncii şi justiţiei sociale. În
supuse contestării reprezintă soluţionarea contestaţiilor, Comisia
procedura administrativa prealabilă Centrală de Contestaţii adoptă
obligatorie, fără caracter hotărâri. Termenul de soluţionare a
jurisdicțional. Aceasta presupune că, contestaţiei este de 45 de zile de la
în situația în care contestatorul nu a data înregistrării acesteia.
formulat contestație potrivit art. 149 În termen de 5 zile de la
alin. 1 din Legea nr. 263/2010, ci s-a adoptare, hotărârile Comisiei
adresat direct cu contestație către Centrale de Contestaţii se comunică
instanța de judecata, tribunalul va persoanelor în cauză şi caselor
admite excepția pre-maturității teritoriale de pensii.
invocată fie de partea adversă, fie din Hotărârile prevăzute la art.
oficiu de către instanță şi, pe cale de 150 alin. (3) pot fi atacate la
consecință, va respinge ca prematur instanţa judecătorească
formulată cererea contestatorului competentă, în termen de 30 de zile
reclamant. de la comunicare.
!!! Contestația formulată în temeiul !!! Prin Decizia nr. 956/2012, Curtea
art. 149 alin. 1 din Legea nr. Constituţională constată că
263/2010 reprezintă o procedura dispoziţiile art. 151 alin. (2) sunt
prealabila obligatorie ce trebuie constituţionale în măsura în care se
îndeplinită de către cel căruia i se interpretează că nesoluţionarea
comunica decizia de pensionare, mai contestaţiilor şi necomunicarea în
înainte ca acesta sa acționeze în termenul legal a hotărârilor Comisiei
instanța Casa teritoriala de pensii Centrale de Contestaţii, respectiv
sau Casa de pensii sectoriala care a ale comisiilor de contestaţii care
emis decizia de pensionare. Această funcţionează în cadrul Ministerului
93
Apărării Naţionale, Ministerului Termenul de soluţionare a
Administraţiei şi Internelor şi contestaţiei este de 45 de zile de la
Serviciului Român de Informaţii nu data înregistrării acesteia. În situaţia
împiedică accesul la justiţie. în care contestaţia nu este
soluţionată de comisiile de contestaţii
În sistemul pensiilor militare în termenul de 45 de zile, deciziile de
de stat, sunt aplicabile prevederile pensie pot fi atacate la instanţa în a
Legii nr. 223/2015 în care, în art. 97 cărei rază teritorială îşi are domiciliul
se prevede că: (1) Deciziile de pensie ori sediul reclamantul.
emise de casele de pensie sectoriale
pot fi contestate, în termen de 30 de Atribuţiile Comisiei centrale de
zile de la comunicare, la comisiile de contestaţii din cadrul Casei Naţionale
contestaţii care funcţionează în de Pensii Publice:
cadrul Ministerului Apărării Naţionale,
Potrivit art. 1 din Ordinul nr. 1453 din
Ministerului Afacerilor Interne şi
2 mai 2011 pentru aprobarea
Serviciului Român de Informaţii.
Regulamentului privind organizarea,
(2)Procedura de examinare a
funcţionarea şi structura Comisiei
deciziilor supuse contestării
centrale de contestaţii din cadrul
reprezintă procedură administrativă
Casei Naţionale de Pensii Publice.
prealabilă, obligatorie, fără caracter
„Comisia are următoarele atribuţii
jurisdicţional.
principale:
(3)Deciziile de pensie necontestate în
a) examinează şi soluţionează
termenul prevăzut la alin. (1) sunt
contestaţiile depuse împotriva
definitive.
deciziilor de pensie emise de casele
Comisiile de contestaţii care
teritoriale de pensii, conform Legii
funcţionează în cadrul Ministerului
nr. 263/2010 privind sistemul unitar
Apărării Naţionale, Ministerului
de pensii publice, cu modificările şi
Afacerilor Interne şi Serviciului Român
completările ulterioare;
de Informaţii sunt organisme de
b) în soluţionarea
verificare ce examinează şi hotărăsc
contestaţiilor, comisia urmăreşte
asupra deciziilor de pensie emise de
aplicarea corectă şi unitară a
casele de pensii sectoriale şi urmăresc
prevederilor legale din domeniul
aplicarea corectă a legislaţiei
pensiilor publice;
referitoare la pensiile militare de
c) în vederea aplicării corecte
stat.
şi unitare a legislaţiei privind pensiile
În soluţionarea contestaţiilor,
publice, comisia poate transmite
comisiile de contestaţii care
caselor teritoriale de pensii acele
funcţionează în cadrul Ministerului
hotărâri care sunt considerate
Apărării Naţionale, Ministerului
relevante pentru practica
Afacerilor Interne şi Serviciului Român
de Informaţii adoptă hotărâri.
94
administrativă de stabilire a dreptului i) semnăturile preşedintelui,
la pensie în sistemul public.” membrilor comisiei şi a secretarului
Comisia soluţionează de şedinţă;
contestaţiile formulate de către j) ştampila comisiei.
titulari împotriva deciziilor de pensie (2) Hotărârile se redactează în
emise de casele teritoriale de pensii, 3 exemplare, din care un exemplar se
pe baza documentelor existente în comunică contestatorului, unul casei
dosarul de pensie. La soluţionarea teritoriale de pensii şi unul se
contestaţiilor, inclusiv a celor aflate păstrează la serviciul specializat
în evidenţa Comisiei centrale de prevăzut la art. 5.
contestaţii, la data intrării în vigoare
a prezentului ordin, comisia verifică Categorii de venituri care se
aplicarea dispoziţiilor legale în pot valorifica pe calea
vigoare, exclusiv la obiectul contestației deciziei de
contestaţiilor.
pensionare
Hotărârile comisiei adoptate
în soluţionarea contestaţiilor a) Venituri cu caracter nepermanent
cuprind în mod obligatoriu:
Pentru valorificarea veniturilor cu
a) numărul şi data adoptării
caracter nepermanent este necesar să
hotărârii;
se solicite angajatorului/fostului
b) numele şi prenumele, codul
angajator (chiar şi în instanţă dacă
numeric personal, precum şi
acesta refuză), o adeverinţă
domiciliul contestatorului;
conformă a Statelor de Plata care
c) numărul şi data înregistrării
atestă "Suma venituri brute
contestaţiei;
deductibile de CAS" precum şi
d) numărul şi data deciziei de pensie
rubrica separată cu veniturile
contestate şi casa teritorială de
nepermanente (ore cumul/plata cu
pensii emitentă;
ora) din care nu s-au reţinut CAS şi,
e) data comunicării deciziei de
comparând Statele de Plata cu cartea
pensie contestate;
de munca şi buletinul de calcul al
f) obiectul contestaţiei;
pensiei, se verifică dacă salariile de
g) motivarea hotărârii - temeiurile
încadrare şi veniturile brute
de fapt şi de drept care au condus la
deductibile de CAS coincid.
admiterea sau la respingerea
Dacă "Suma venituri brute deductibile
contestaţiei;
de CAS", implicit contribuţiile la CAS
h) menţiunea că hotărârea comisiei
care sunt trecute în Statele de Plata,
poate fi atacată la instanţa
sunt mai mari decât salariile de
judecătorească competentă şi
încadrare trecute din cartea de
termenul prevăzut de lege;
munca şi respectiv în buletinul de
calcul al pensiei de la Casa de Pensii,
95
se poate solicita în faţa instanţei alin. 1 lit. a) din Legea retribuirii
obligarea casei de pensii la după cantitatea si calitatea muncii
recalcularea drepturilor de pensie în nr. 57/1974, vor fi luate in
funcţie de veniturile menţionate în considerare la stabilirea si
adeverinţa angajatorului. In acest caz recalcularea pensiilor din sistemul
nu este nevoie de efectuarea unei public, daca au fost incluse in
expertize judiciare. salariul brut si, pentru acestea, s-a
b) Venituri realizate in acord global plătit contribuția de asigurări
(Acord global = formă de organizare şi sociale la sistemul public de pensii."
de retribuire a muncii prin care se
leagă nemijlocit mărimea veniturilor Instanțele competente în
personale cu cantitatea, calitatea şi soluţionarea acestor litigii
importanţa muncii prestate).
În situaţia în care s-a formulat la casa !!! In cazul în care Casa de pensii a
de pensii o cerere de recalculare a respins cererea de recalculare sau nu
pensiei cu luarea în considerare a a formulat un răspuns în termen de
veniturilor, inclusiv a celor în acord 45 zile calendaristice de la
global, fiind anexată adeverinţa care momentul depunerii cererii,
atestă realizarea acestor venituri, şi persoana îndreptăţită se poate
pentru care s-a plătit contribuţia CAS, adresa Tribunalului (Secţia Conflicte
act semnat şi ştampilat de instituţia de Munca şi Asigurări Sociale) în a
angajatoare, Casa de pensii este cărui circumscripţie se află
obligată să ia în considerare aceste domiciliul contestatorului.
venituri la calcularea stagiului de
cotizare şi la stabilirea punctajului de După cum am arătat, tribunalele
pensie şi să emită o nouă decizie de judecă în primă instanţă litigiile
pensionare. privind sistemul public de pensii şi
alte drepturi de asigurări sociale.
Cu privire la veniturile obținute în Curţile de Apel vor soluţiona apelurile
acord global Înalta Curte de Casaţie formulate împotriva sentinţelor civile
şi Justiție a pronunţat Decizia nr. 19 ale tribunalelor. În acest context,
din 17 octombrie 2011 privind datorită caracterului său obligatoriu,
stabilirea şi recalcularea pensiilor trebuie avut în vedere un recurs în
din sistemul public provenite din interesul legii unde se pune problema
fostul sistem al asigurărilor sociale competenței.
de stat, prin luarea în considerare a
formelor de retribuire obţinute în
acord global prin care a statuat:
"Formele de retribuire obținute în
acord global, prevăzute de art. 12
96
Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie,
prin Decizia nr. 27/2017 privind
examinarea recursului în interesul
legii, a considerat că: „În
interpretarea și aplicarea
dispozițiilor art. 5 alin. (4) și art. 9
din Legea nr. 8/2006, competența în
soluționarea litigiilor având ca obiect
contestația îndreptată împotriva
deciziei de încetare a plății
indemnizației prevăzute de art. 1
alin. (1) din Legea nr. 8/2006,
formulată de membrii uniunilor de
creatori care au și statut de
pensionari din sistemul pensiilor
militare de stat și alte drepturi de
asigurări sociale din domeniul
apărării naționale, ordinii publice și
securității naționale revine
tribunalului, în complet specializat
de litigii de asigurări sociale.
97
ANEXA - Exemple de contestaţii, plângeri, petiţii în materie
Explicaţiile teoretice sunt importante, dar furnizarea unor exemple de contestaţii,
plângeri sau petiţii, poate fi un instrument la fel de util pentru particularul
vulnerabil lezat în drepturile şi interesele sale legitime.
Din modelele prezentate reiese că este important ca situaţia de fapt să fie
descrisă complet dar concis. În multe situaţii prezentarea calculelor care pun în
evidenţă erorile este benefică pentru a se explica în modul cel mai concret care
este problema pentru care se formulează contestaţia.
Către,
Ministerul Apărării Naționale
Casa Sectorială de Pensii,
(adresa)
PLÂNGERE PREALABILĂ
99
2. Model de contestaţie/petiţie cu scopul anulării unei decizii nelegale de
suspendare a plăţii unor drepturi
Către
COMISIA CENTRALA DE CONTESTATII
Casa Naționala de Pensii Publice
Sediul Central - Str. Latina nr. 8, Sector 2, Bucuresti
Subsemnatul ........................................., având CNP
....................... cont bancar........................................................... şi
domiciliul în municipiul Cluj-Napoca,
str...................................................., judeţul Cluj, depun prezenta
CONTESTAŢIE
împotriva Deciziei nr. ................. din ..........2019 a Casei Judeţene de
Pensii Cluj, prin care vă solicit, cu deosebit respect, să procedaţi la anularea
acesteia în ceea ce privește suspendare plăţii pensiei N.......... şi/sau a
indemnizaţiei aferente.
Contestaţia se bazează, rezumativ, pe următoarele
MOTIVE:
Subsemnatului mi s-a emis Decizia nr. .............. din 2017 privind
acordarea pensiei de urmaş după tatăl meu decedat .......................... Plata
drepturilor reprezentând pensie de asigurări sociale s-a realizat începând cu data
de ..
Prin Decizia nr. .................... a Casei Judeţene de Pensii Cluj s-a dispus
în mod nelegal suspendarea plăţii pensiei de urmaş. Aceasta pentru că
subsemnatul am avut „calitatea” de profesor-educator la Liceul ............ în
perioada .............-.................... Cu toate că potrivit legii verificările pe care
trebuie să le realizeze casele teritoriale de pensii sunt trimestriale, subsemnatul
am fost informat abia după 8 luni că m-aş afla într-o situaţie care va conduce la
suspendarea plăţii pensiei de urmaş.
Însă, în opinia noastră, suspendarea plăţii pensiei de urmaş este nelegală şi
trebuie să înceteze. Astfel, potrivit art. 83din Legea nr. 263 din 16 decembrie 2010
privind sistemul unitar de pensii publice: Pensia de urmaş se cuvine copiilor şi
soţului supravieţuitor, dacă susţinătorul decedat era pensionar sau îndeplinea
condiţiile pentru obţinerea unei pensii.
Copiii au dreptul la pensie de urmaş:
100
a)până la vârsta de 16 ani;
b)dacă îşi continuă studiile într-o formă de învăţământ organizată potrivit legii,
până la terminarea acestora, fără a depăşi vârsta de 26 de ani;
c)pe toată durata invalidităţii de orice grad, dacă aceasta s-a ivit în perioada în
care se aflau în una dintre situaţiile prevăzute la lit. a) sau b).
Trimiterea la situaţia reglementată de art. 114 alin.1 lit. e) din acelaşi act
normativ - pensionarul de invaliditate, încadrat în gradul I sau II, se regăseşte în
una dintre situaţiile prevăzute la art. 6 alin. (1) pct. I, II sau IV, cu excepţia
consilierilor locali sau judeţeni, reprezintă doar o analogie in defavoarea mea, de
vreme ce situaţia concretă în care m-am aflat esenţialmente temporar, nu este
descrisă de textul normativ de la art. 6 al Legii nr. 263 din 2010 şi nu poate fi
inclusă în niciunul dintre cazurile expres şi limitativ prevăzute de lege!
Faptul că beneficiez în mod legal de pensie de urmaş şi că am aceasta
deficienţă de vedere, nu însemnă că trebuie să fiu plasat la marginea societăţii,
absolut fără nicio utilitate socială!
Reamintesc pe această cale că este în vigoare Legea nr. 448 din 6
decembrie 2006 privind protecţia şi promovarea drepturilor persoanelor cu
handicap, de care Casa de Pensii CJ face totală abstracţie, care stabileşte atât
principiile vizând protecţia şi promovarea drepturilor persoanelor cu handicap
(respectarea drepturilor şi a libertăţilor fundamentale ale omului; prevenirea şi
combaterea discriminării; egalizarea şanselor; egalitatea de tratament în ceea ce
priveşte încadrarea în muncă şi ocuparea forţei de muncă; adaptarea societăţii la
persoana cu handicap; interesul persoanei cu handicap; libertatea opţiunii şi
controlul sau decizia asupra propriei vieţi, a serviciilor şi formelor de suport de
care beneficiază; integrarea şi incluziunea socială a persoanelor cu handicap, cu
drepturi şi obligaţii egale ca toţi ceilalţi membri ai societăţii), cât şi drepturile
subiective de care aceste persoane trebuie să beneficieze.
101
i)evaluare şi reevaluare prin examinarea la domiciliu a persoanelor nedeplasabile
de către membrii comisiei de evaluare, la un interval de 2 ani.
Potrivit alin. 1 al art. 149 din Legea nr. 263 din 16 decembrie 2010: Deciziile
de pensie emise de casele teritoriale de pensii şi de casele de pensii sectoriale pot
fi contestate, în termen de 30 de zile de la comunicare, la Comisia Centrală de
Contestaţii, respectiv la comisiile de contestaţii care funcţionează în cadrul
Ministerului Apărării Naţionale, Ministerului Administraţiei şi Internelor şi
Serviciului Român de Informaţii.
Fiind un drept dobândit legal, sunt nevoit să parcurg toate etapele
procedurale prevăzute de dreptul pozitiv, tocmai pentru ca aceasta stare de
incertitudine în ce mă privește să înceteze și să-mi fie reluată plata pensiei de
asigurări sociale stabilită legal prin Decizia nr. ................ de acordare a pensiei
de urmaș.
În drept, îmi fundamentez poziţia pe toate normele juridice vehiculate în
cuprinsul Contestaţiei formulate.
Anexez:înscrisuri
Cluj-Napoca Cu deosebit respect,
Data Semnătura
102
3. Model de contestaţie a deciziei de pensionare (cuprinsul
contestației, identificarea petentului, identificarea autorităţii,
expunerea motivelor de fapt/de drept)
Contestație
Subsemnatul(a)…………………………………… domiciliat în
............................................, str. X, str.…………………nr……bloc………ap…
sector…....., contest decizia de pensie nr………….din data de…………… în temeiul art.
149 din Legea 263/2010.
Precizez că formulez prezenta contestație în termenul legal prevăzut de
lege, adică 30 zile. În sprijinul afirmației mele, arat că am primit decizia în data
de ………(se va anexa copia plicului din care să rezulte data poştei sau dacă a fost
primită la sediul Casei de pensii sub semnătură, data când a primit decizia ).
Motivele de fapt ale contestației sunt următoarele:
- situații neexhaustive: adeverinţele date in completarea veniturilor pentru
care s-au plătit contribuţii sociale – spre exemplu venituri din acord global sau ore
suplimentare, adeverinţele privind grupele de muncă etc.
- În măsura în care se contestă modul de calcul este indicat să se prezinte
calculul corect, eventual cu evidenţierea diferenţelor faţă de calculul eronat.
Aceasta deoarece organul administrativ va trebui să analizeze concret susținerea și
să motiveze eventualul refuz/accept. Ori, motivarea nu poate să fie efectivă dacă
nu se explicitează concret modul de calcul.
Data, Semnătura
103
4. Model de petiţie administrativă generică
104
4.7. Drepturile particularilor Constituția României, în baza căruia
persoanele se pot dezvolta spiritual prin
în procedura administrativă accesul la informație. În mod clar, acest
în materia asigurărilor drept este strâns legat de libertatea de
exprimare, deoarece gândurile și ideile
sociale oricărei persoane pot ajunge la ceilalți
semeni sub forma informațiilor
În ceea ce priveşte drepturile răspândite prin diverse mijloace de
particularilor în procedura informare în masă.
administrativă în materie ar trebui avute Autoritățile publice, potrivit
în vedere cel puţin următoarele: competențelor ce le revin, sunt obligate
- dreptul la informare, să asigure informarea corectă a
- dreptul de contestare, particularilor/justițiabililor asupra
- dreptul la apărare, cu posibila treburilor publice și asupra problemelor
extensie a efectelor hotărârii din de interes personal. De asemenea,
cauza C-298/16, Teodor Ispas, Anuța actele emise de autoritățile publice
Ispas vs. DGFP Cluj. trebuie să fie emise astfel încât să
cuprindă o informare suficientă a
Dreptul la informare justițiabilului astfel încât acesta să
poată lua măsurile necesare dacă se
Dreptul la informare reprezintă un consideră lezat într-un drept al său sau
drept fundamental pentru procedurile un interes legitim.
judiciare sau extrajudiciare. În lipsa Dreptul la informare își găsește
informării particularului cu privire la aplicabilitatea în întreg sistemul de
drepturile și obligațiile acestuia, este drept, pentru că, în general, legea
limpede că acesta nu se va putea bucura fixează ca prim reper al termenelor
de o protecție juridică sporită și procedurale momentul la care
eficientă. Astfel, dreptul la informare particularul interesat ia act de existenţa
reprezintă pilonul de bază într-o unui act juridic sau de o stare de fapt
societatea democratică și care prezintă relevantă. În ceea ce priveşte actele
garanții suficiente pentru a asigura normative publicate în Monitorul Oficial
remedii adecvate pentru o eventuală al României, principiul nemo censetur
protecție a particularului în relația cu ignorare legem asigură o prezumţie
diferite instituții. absolută de cunoaştere a legii, chiar
Dacă dreptul la informare nu este dacă ea este desuetă faţă de hemoragia
respectat, situația premisă este una legislativă din România. Actele
ingrată pentru particular, deoarece normative administrative trebuie să
acesta nu poate să își exercite niciun respecte criteriile publicităţii specifice:
drept subsecvent adus la cunoștința lui afişarea pe site-ul instituţiei publice,
cu ocazia informării. afişarea la avizier sau publicarea într-un
Acest drept subiectiv ar decurge cotidian, în timp ce în privinţa actelor
din dreptul la informație care este un administrative individuale comunicarea
drept fundamental consacrat de art. 31
105
lor reprezintă regula. Toate acestea sun sancțiuni aspre în fața instanței de
valenţe ale dreptului la informare al judecată, deoarece acțiunea va fi
particularului! respinsă ca inadmisibilă.
Dreptul de informare este Lipsa formalizării particularului în
corelativul obligației autorităților termenul imperativ stabilit are drept
publice emitente de acte care produc consecinţă imediată respingerea cererii
consecințe juridice de a-i facilita de chemare în judecată ca inadmisibilă.
particularului o comunicare efectivă şi Aceeaşi concluzie a respingerii cererii de
chiar de a-i conferi acestuia un acces chemare în judecată se întrezăreşte şi în
efectiv şi complet la dosarul ipoteza în care formalizarea
administrativ. Așadar, informarea particularului împotriva deciziei
trebuie să vizeze de plano toate administrative este una tardivă.
aspectele și nu doar prezentarea
trunchiată a unor elemente aflate la Dreptul la apărare. Dreptul de
dosar. Acest drept este în strânsă acces la propriul dosar. Posibila
legătură și cu dreptul la apărare, care în extindere a efectelor hotărârii
mod firesc nu va putea fi exercitat
din cauza C-298/16
totalmente dacă informarea a priori nu
s-a făcut pe deplin. Dreptul la apărare se încadrează
în drepturile fundamentale care fac
Dreptul de contestare parte integrantă din principiile generale
de drept a căror respectare este
Ca o consecință firească a dreptului la asigurată de către Curtea de Justiție a
informare, se naște posibilitatea Uniunii Europene.
particularului de a contesta măsura Pentru a sintetiza conceptul
dispusă de autoritățile publice. Dreptul dreptului la apărare, drept fundamental
de contestare nu este un drept absolut, în orice procedură şi în orice sistem de
motiv pentru care legiuitorul a stabilit drept de astăzi sunt relevante unele
anumite condiții precise pentru a putea dintre soluțiile pronunţate de Curtea de
fi exercitat, printre care amintim Justiție a Uniunii Europene.
procedura prealabilă, termene
imperative / prohibitive.
În esenţă, Curtea de Justiţie reţine că
Considerăm că dreptul la
încălcarea dreptului la apărare este
contestare poate fi privit și din altă
impardonabilă şi nu poate fi acoperită
perspectivă, aceea a oferirii unui răgaz
ulterior.
pentru administrație care are o șansă
suplimentară să vadă dacă într-adevăr Una dintre hotărârile
actul a fost emis sau nu greșit. reprezentative ale Curţii de Justiție a
Cel mai adesea acest drept la Uniunii Europene (Marea Cameră) a fost
contestare este regăsit sub forma cea pronunţată în 25 octombrie 2011 în
plângerii prealabile, care, dacă nu este afacerea C-109/10 P, Solvay SA vs.
introdusă în termenul legal, are Comisia. O societate belgiană a invocat
106
încălcarea dreptului la apărare chiar de cauză să i se acorde de către Comisie
către Comisia Europeană, întrucât posibilitatea de a proceda la o
aceasta i-a refuzat, într-o procedură examinare a tuturor înscrisurilor care
prealabilă, accesul la documentele figurează în dosarul de investigare și
probante. Încălcarea dreptului la care sunt susceptibile să fie pertinente
apărare a fost constatată în mod expres pentru apărarea sa. Acestea cuprind
de către Comisia Europeană, după cum atât înscrisurile incriminatoare, cât și pe
reiese mai ales din paragrafele cele dezincriminatoare, sub rezerva
următoare: secretelor comerciale ale altor
întreprinderi, a documentelor interne
„52 Dreptul la apărare se încadrează în ale Comisiei și a altor informații
drepturile fundamentale care fac parte confidențiale (Hotărârea Limburgse Vinyl
integrantă din principiile generale de Maatschappij și alții/Comisia, citată
drept a căror respectare este asigurată anterior, punctul 315, și Hotărârea
de către Curte (Hotărârea din 7 ianuarie Aalborg Portland și alții/Comisia, citată
2004, Aalborg Portland și alții/Comisia, anterior, punctul 68).
C-204/00 P, C-205/00 P, C-211/00 P, 55 Încălcarea dreptului de acces la
C-213/00 P, C-217/00 P și C-219/00 P, dosar în cursul procedurii prealabile
Rec., p. I-123, punctul 64). adoptării deciziei este susceptibilă, în
53 Respectarea dreptului la apărare în principiu, să determine anularea acestei
cadrul unei proceduri desfășurate în fața decizii atunci când a adus atingere
Comisiei având ca obiect aplicarea în dreptului la apărare (Hotărârea
privința unei întreprinderi a unei amenzi Limburgse Vinyl Maatschappij și
pentru încălcarea normelor de alții/Comisia, citată anterior, punctul
concurență impune ca întreprinderii în 317). 56 Într-o ipoteză similară,
cauză să i se fi oferit posibilitatea să își încălcarea care a avut loc nu mai poate
prezinte în mod eficient punctul de fi remediată prin simplul fapt că accesul
vedere asupra caracterului veridic și a devenit posibil în cursul procedurii
pertinent al faptelor și circumstanțelor jurisdicționale (Hotărârea Limburgse
invocate, precum și asupra înscrisurilor Vinyl Maatschappij și alții/Comisia,
reținute de Comisie în susținerea citată anterior, punctul 318). Astfel,
afirmației sale privind existența unei prin limitarea la un control
încălcări a tratatului (a se vedea jurisdicțional al motivelor invocate,
Hotărârea Aalborg Portland și examinarea Tribunalului nu are nici ca
alții/Comisia, citată anterior, punctul obiect, nici ca efect înlocuirea unei
66). Aceste drepturi sunt prevăzute la investigări complete a cauzei în cadrul
articolul 41 alineatul (2) literele (a) și unei proceduri administrative. Pe de
(b) din Carta drepturilor fundamentale a altă parte, luarea la cunoștință tardivă
Uniunii Europene. a anumitor înscrisuri din dosar nu pune
54 Astfel cum a subliniat în mod întreprinderea care a formulat o acțiune
întemeiat Tribunalul la punctul 405 din împotriva unei decizii a Comisiei în
hotărârea atacată, dreptul de acces la situația în care s-ar fi aflat dacă s-ar fi
dosar presupune ca întreprinderii în
107
putut întemeia pe aceleași înscrisuri solicita şi obţine, respectiv pe care s-ar
pentru a prezenta observații scrise și putea baza particularul în pregătirea
orale în fața acestei instituții (a se apărării ar fi cele de interes public,
vedea Hotărârea Aalborg Portland și potrivit dispoziţiilor Legii nr. 544/2001.
alții/Comisia, citată anterior, punctul În raport cu autoritatea
103 și jurisprudența citată)”. administrativă naţională care a emis o
decizie posibil prejudiciabilă, Curtea de
!!! Din hotărârea pronunţată în Justiţie a arătat că aceasta trebuie să
afacerea Solvay c. Comisia se reţine că respecte anumite obligaţii punctuale:
există un drept subiectiv de acces la „- să permită particularului
dosar, ca o componentă a unui drept la (contribuabilului, în procedurile fiscale)
apărare. Curtea a reţinut că accesul la toate informaţiile şi
particularului vizat de un control, de documentele relevante pe care
orice tip, trebuie să i se permită autoritatea administrativă le ia în calcul
accesul la dosarul său administrativ la în vederea emiterii deciziei cauzatoare
momentul efectuării controlului. de prejudicii, pentru a se putea studia
Complinirea lipsei accesului la dosar nu veridicitatea şi pertinenţa acestora în
poate fi acceptată dacă accesul este economia cauzei;
asigurat ulterior, într-o procedură - să îi acorde particularului o perioadă
jurisdicţională. de timp rezonabilă în raport de
complexitatea cauzei pentru a putea
O analiză sumară a legislaţiei furniza un punct de vedere complet,
interne, reflectată fidel şi în practica util;
administrativă, respectiv jurisprudenţa - să analizeze cu atenţie şi seriozitate
instanţelor din România, relevă faptul că punctul de vedere exprimat de către
nu există o consacrare normativă a particular la momentul în care se decide
acestui drept, consecutiv cu faptul că nu asupra emiterii sau nu a deciziei
există o recunoaştere în planul practicii cauzatoare de prejudicii”.
administrative sau judecătoreşti, Un element de actualitate îl
atentându-se chiar la normele reprezintă o soluţie recentă a CJUE
constituţionale ale art. 148 alin. (2) şi pronunţată într-o afacere românească.
(4) din Constituţia României, prin Prin hotărârea pronunțată la data de 9
refuzul aplicării principiului european al noiembrie 2017, în afacerea C-298/16,
dreptului la apărare, inclusiv în ceea ce Curtea de Justiție a Uniunii Europene a
priveşte accesul efectiv la dosarul statuat astfel:
administrativ. „Principiul general al dreptului Uniunii
Prin urmare, în lipsa unei al respectării dreptului la apărare
consacrări explicite care să alinieze trebuie interpretat în sensul că, în
practica administrativă în dreptul public cadrul unor proceduri administrative de
român şi în procedurile de drept public, inspecție și de stabilire a bazei de
administrative şi fiscale, informaţiile şi impunere a taxei pe valoarea adăugată,
înscrisurile relevante pe care le-ar putea un particular trebuie să aibă
108
posibilitatea să i se comunice, la
cerere, informațiile și documentele
care se găsesc în dosarul administrativ
și care au fost luate în considerare de
autoritatea publică la adoptarea
deciziei sale, cu excepția cazului în
care obiective de interes general
justifică restrângerea accesului la
respectivele informații și documente”.
109
V. PROCEDURI DE CONTESTARE ÎN MATERIE FISCALĂ
5.1. Sediul materiei 5.2. Actul administrativ-
fiscal
Legea nr. 207/2015 privind Codul Domeniul de lucru sunt actele
de procedură fiscală. administrativ fiscale.
Legea nr. 207/2015 privind Codul Prin acte administrativ-fiscale
de procedură fiscală. se denumesc actele emise de
organele fiscale, prin care se
generează naşterea, modificarea sau
stingerea unor drepturi şi obligaţii ale
Ordinul nr. 3741/2015 din 23 contribuabililor. O serie de garanţii
decembrie 2015 privind aprobarea legale privesc conţinutul actului
Instrucţiunilor pentru aplicarea administrativ fiscal, care este necesar
titlului VIII din Legea nr. 207/2015 să cuprindă elementele prevăzute de
privind Codul de procedură fiscală. art. 46 din Legea nr. 207/2015 privind
Emitent: Ministerul Finanţelor Codul de procedură fiscală
Publice, Agenţia Naţională de (C. proc. fisc.)
Administrare Fiscală, publicat în:
Aceste elemente sunt:
Monitorul Oficial nr. 975 din 29
decembrie 2015 a) denumirea organului fiscal
emitent;
b) data la care a fost emis și data de
la care își produce efectele;
Ordinul nr. 3004/2017 din 16 c) datele de identificare a
noiembrie 2017 privind aprobarea contribuabilului/plătitorului și,
Procedurii de soluționare a dacă este cazul, datele de
contestațiilor prevăzute la art. 366 identificare a persoanei
alin. (2), art. 369 alin. (5), art. 374 împuternicite de
alin. (2), art. 377 alin. (4), art. 382 contribuabil/plătitor;
alin. (2), art. 385 alin. (4), art. 390 d) obiectul actului administrativ
alin. (2) și art. 393 alin. (4) din fiscal;
Legea nr. 227/2015 privind Codul e) motivele de fapt;
fiscal. f) temeiul de drept;
Emitent: Ministerul Finanţelor g) numele și calitatea persoanelor
Publice publicat în: Monitorul Oficial împuternicite ale organului fiscal,
nr. 937 din 28 noiembrie 2017 potrivit legii;
h) semnătura persoanelor
împuternicite ale organului fiscal,
110
potrivit legii, precum și ștampila „decizii”. Aceste adrese întrucât
organului fiscal emitent; produceau efecte juridice sunt acte
i) posibilitatea de a fi contestat, administrativ fiscale contestabile.
termenul de depunere a În alte cazuri, când scopul acestor
contestației și organul fiscal la adrese este simpla informare a
care se depune contestația; contribuabilului, acestea nu sunt
j) mențiuni privind audierea acte administrativ fiscale şi nu pot
contribuabilului/plătitorului. fi contestate.
Dintre aceste elemente, unele Actul administrativ-fiscal emis
necesită o atenţie suplimentară. unilateral de organul fiscal trebuie să
Trebuie întâi observat că fie comunicat contribuabilului şi
actele administrativ-fiscale se emit produce efecte de a data comunicării.
atât în format fizic, cât şi în format Formele de comunicare sunt diverse:
electronic şi că semnarea acestora nu prin remitere (la ghişeu ori la sediul
este o condiţie absolută. Spre contribuabilului), prin poştă (cu
exemplu, actele emise şi comunicate scrisoare recomandată cu confirmare
prin Spaţiul privat virtual – SPV nu de primire), prin SPV ori alte mijloace
poartă semnătură. de comunicare la distanţă.
Acest aspect este extrem de
!!! Nu importă denumirea actului
important întrucât în funcţie de
şi nici dacă organul fiscal îl califică momentul comunicării se stabilesc
drept act administrativ-fiscal. Este termenele de contestare a actelor
posibil ca organul fiscal să emită un administrativ-fiscale, inclusiv
înscris pe care nu îl consideră act termenele pentru introducerea unor
administrativ-fiscal şi pe cale de acţiuni în instanţă [Dispoziţii privind
consecinţă să nu insereze în comunicarea actului administrativ-
cuprinsul acestuia menţiunea privind fiscal se regăsesc în articolul 47 din
posibilitatea de a fi contestat. Acest Codul de procedură fiscală].
aspect nu este de natură să înlăture
dreptul la contestare, dacă se Actele administrativ-fiscale
verifică condiţiile din Legea nr. pot fi emise de organul fiscal în mai
554/2004 privind producerea de multe momente ale lucrului cu
efecte juridice. Se poate astfel contribuabilul.
contesta şi o adresă emisă de Sunt actele emise de organul
organul fiscal, dacă tinde la a fiscal cu ocazia procedurii de
genera efecte juridice. înregistrare a contribuabilului, cum ar
fi certificatul de înregistrare fiscală,
Exemplu: în materia restituirii certificatul de înregistrare în scopuri
taxelor de primă înmatriculare, de TVA, decizia de respingere a
practica organelor fiscale a fost de cererii de înregistrare.
a transmite refuzul pe restituire pe Sunt acte emise de organul
baza unor „adrese” şi nu a unor fiscal cu ocazia procedurii de stabilire
111
a creanţelor fiscale, cum ar fi decizia patrimonial (care nu sunt evaluabile
de impunere (cel mai des întâlnit în bani).
act), decizia privind calculul Actele administrativ-fiscale pot
accesoriilor, decizia de restituire sau privi aspecte juridice privind
de rambursare de sume. impozitele, contribuţiile ori taxele
Sunt acte emise de organul reglementate de Codul fiscal ori de
fiscal cu ocazia procedurii de legi speciale (cum au fost cele privind
administrare a contribuabililor, cum taxa/timbrul de mediu).
ar fi certificatul de rezidenţă fiscală
Pentru aspectele ce ţin de
ori certificatul de atestare fiscală.
motivarea în fapt şi în drept a actului
Sunt acte emise de organul
administrativ-fiscal este necesar a se
fiscal cu ocazia procedurii de
identifica textele legale care
executare silită, cum ar fi somaţia,
reglementează materia respectivă,
titlul executoriu, procesul-verbal de
spre exemplu, pentru impozitul pe
punere sub sechestru, procesul verbal
venit art. 45 şi urm. din Legea nr.
de adjudecare, procesul-verbal de
227/2015 privind Codul fiscal.
stabilire a stării de insolvabilitate.
Sunt acte emise de organul Omisiunea de a motiva actul
fiscal cu ocazia procedurilor de administrativ fiscal este sancționată
control, cum ar fi procesele-verbale cu nulitatea absolută a acestuia
de control şi procesele-verbale de pentru considerentul că împiedică
constatare şi sancţionare a cunoașterea de către contribuabil a
contravenţiei. rațiunilor care au determinat
Sunt de asemenea şi alte acte, emiterea lui. Un nou act va putea fi
pe care legea nu le numeşte expres, emis în cadrul termenul de
care pot fi contestate dacă stabilesc, prescripție.
modifică ori sting drepturi şi obligaţii.
Actele administrativ-fiscale pot
Actele administrativ fiscale fi emise de autorități centrale,
sunt de două feluri, raportat la autorități locale ori autorităţi cu
conţinutul drepturilor şi obligaţiilor competenţe speciale. Dispoziţiile
pe care le stabilesc, clasificare care privind contestarea sunt comune
are efecte asupra modului de indiferent la ce nivel se face
contestare. administrarea drepturilor şi
obligaţiilor din respectiva procedură.
Sunt în primul rând, acte
administrativ-fiscale care stabilesc
creanţe fiscale (sume de plată ori
sume de restituit ori de rambursat).
Sunt în al doilea rând acte
administrativ-fiscale, care stabilesc
drepturi şi obligaţii fără conţinut
112
5.3. Contestaţia prealabilă lezat în drepturile sale printr-un act
administrativ fiscal.
în materia actelor
Observăm din formularea
administrativ-fiscale legală trei aspecte relevante:
120
Astfel, sunt incidente două condiţii Suspendarea executării actului
privind motivarea cererii de administrativ fiscal dispusă potrivit
suspendare: art. 14 din Legea nr. 554/2004,
încetează de drept și fără nicio
a) pagubă iminentă - prejudiciul formalitate dacă acțiunea în anularea
material viitor şi previzibil sau, după actului administrativ fiscal nu a fost
caz, perturbarea previzibilă gravă a introdusă în termen de 60 de zile de
funcţionării unei autorităţi publice la data comunicării deciziei de
sau a unui serviciu public; În practica soluționare a contestației.
judiciară, s-a decis că simplul risc de
executare a actului nu constituie o Soluţionarea contestaţiei
pagubă iminentă, însă elemente cum
ar fi: încetarea activităţii, Organul competent să asigure
imposibilitatea de a plăti salariaţii soluționarea contestației este
etc. pot constitui astfel de pagube. determinat prin aplicarea art. 272 din
Codul de procedură fiscală de către
b) cazuri bine justificate -
organul fiscal. Soluționarea de către
împrejurările legate de starea de fapt
un organ necompetent se
şi de drept, care sunt de natură să
sancționează cu nulitatea relativă.
creeze o îndoială serioasă în privinţa
Contestația prealabilă este
legalităţii actului administrativ; În
soluționată printr-o decizie de
practica judiciară, s-a arătat că
soluționare a contestației prealabile.
judecarea unei cereri de suspendare
nu este o judecare a acţiunii Procedura de soluționare
principale, instanţa va face doar a implică următorii pași:
analiza de ansamblu „o pipăire” a
fondului cauzei, fiind necesar a se 1. Redactarea referatului cu
arăta prin cerere care sunt acele propunerea de soluționare de către
aspecte care susţin o îndoială serioasă organul fiscal emitent.
privind legalitatea actului. 2. Analizarea contestației
În cazul în care instanţa admite 3. Contestatorul poate solicita
cererea de suspendare, actul organului de soluţionare competent
administrativ fiscal nu produce efecte susţinerea orală a contestaţiei.
în perioada în care executarea este
suspendată; toate efectele actului 4. Emiterea deciziei de soluționare.
administrativ fiscal sunt suspendate Prin soluţionarea contestaţiei
până la încetarea suspendării şi nu se poate crea o situaţie mai grea
obligaţiile fiscale nu se înscriu în contestatorului în propria cale de
certificatul de atestare fiscală (atât atac.
principale cât şi accesorii). Pentru Contestatorul, intervenienţii
această perioadă nu se datorează sau împuterniciţii acestora poate/pot
penalităţi de întârziere şi nici să depună probe noi în susţinerea
penalităţi de nedeclarare.
121
cauzei. În această situaţie, organului Introducerea altor persoane în
fiscal emitent al actului administrativ procedura de soluţionare. Organul de
fiscal atacat sau organului care a soluţionare competent poate
efectuat activitatea de control, după introduce, din oficiu sau la cerere, în
caz, i se oferă posibilitatea să se soluţionarea contestaţiei, după caz,
pronunţe asupra acestora. alte persoane ale căror interese
juridice de natură fiscală sunt
Forma şi conţinutul deciziei afectate în urma emiterii deciziei de
de soluţionare a contestaţiei. soluţionare a contestaţiei.
Decizia de soluţionare a contestaţiei
se emite în formă scrisă şi se !!! Înainte de introducerea altor
comunică prin aceleaşi mijloace ca
persoane, contestatorul va fi
orice act administrativ-fiscal. Decizia
ascultat conform art. 9. din Codul
cuprinde: preambulul, considerentele
de procedură fiscală.
şi dispozitivul.
Preambulul cuprinde: Suspendarea procedurii de
denumirea organului învestit cu soluţionare a contestaţiei pe cale
soluţionarea, datele de identificare administrativă [art. 277 Codul de
ale contestatorului, numărul de procedură fiscală].
înregistrare a contestaţiei la organul
Organul de soluţionare
de soluţionare competent, obiectul
competent poate suspenda
cauzei, precum şi sinteza susţinerilor
soluţionarea cauzei atunci când:
părţilor atunci când organul
competent de soluţionare a a) organul care a efectuat activitatea
contestaţiei nu este organul emitent de control a sesizat organele în drept
al actului atacat. cu privire la existenţa indiciilor
săvârşirii unei infracţiuni în legătură
Considerentele cuprind
cu mijloacele de probă privind
motivele de fapt şi de drept care au
stabilirea bazei de impozitare şi a
format convingerea organului de
cărei constatare ar avea o înrâurire
soluţionare competent în emiterea
hotărâtoare asupra soluţiei ce
deciziei.
urmează să fie dată în procedură
Dispozitivul cuprinde soluţia administrativă;
pronunţată, calea de atac, termenul
b) soluţionarea cauzei depinde, în tot
în care aceasta poate fi exercitată şi
sau în parte, de existenţa ori
instanţa competentă.
inexistenţa unui drept care face
Decizia se semnează de către obiectul unei alte judecăţi.
conducătorul structurii de soluţionare
Suspendarea procedurii de
a contestaţiei ori conducătorul
soluţionare a contestaţiei se face
organului fiscal emitent al actului
printr-o decizie motivată. Această
administrativ atacat.
decizie poate face obiectul unei
122
cereri de chemare în judecată Un caz de respingere a
motivat de faptul că nu sunt contestaţiei este dat de respingerea
îndeplinite condiţiile pentru a se contestației pentru neîndeplinirea
dispune suspendarea, cum ar fi atunci condițiilor procedurale. Acest caz
când cercetarea organelor judiciare presupune că dispoziţiile privind
penale nu are o înrâurire hotărâtoare modalitatea de întocmire şi depunere
asupra soluţiei din procedura a contestaţiei nu au fost respectate,
prealabilă. cum ar fi termen, motivare,
admisibilitate.
Soluții posibile la contestaţia
prealabilă [art. 279 C.proc.fisc.] În aceste ipoteze, este relevant
faptul că acţiunea în instanţă va
Prin decizie contestaţia poate trebui să lămurească tocmai criticile
fi admisă, în totalitate sau în parte, aduse de organul de soluţionare a
ori respinsă. contestaţiei.
În cazul admiterii contestaţiei Decizia privind soluționarea
se decide, după caz, anularea totală contestației se comunică
sau parţială a actului atacat.
contestatorului, persoanelor introduse
Admiterea contestaţiei în procedura de soluționare a
înseamnă desfiinţarea totală sau contestației, precum și organului
parţială a actului atacat, urmată sau fiscal emitent al actului administrativ
nu de emiterea unui nou act. Se va atacat. Modalităţile de comunicare
emite un nou act atunci când se sunt: prin remitere, prin scrisoare
remediază o eroare din primul act recomandată cu confirmare de
emis, conform situaţiei reale aşa cum primire, prin mijloace electronice de
rezultă din probele administrate de comunicare la distanţă.
organul de soluţionare a contestaţiei.
5.4. Acţiunea/acţiunile în
Exemple:
- contestaţia a fost tardiv introdusă,
instanţă
adică fără respectarea termenului
Împotriva Deciziei de soluționare a
legal.
contestației se poate introduce
- contestaţia a fost introdusă de o
acțiune în fața instanței de
persoană care nu avea calitatea de
contencios administrativ competente.
a introduce contestaţia (spre
exemplu, de un părinte în nume Conform art. 281 alin. (2) C. proc.
propriu, când se discută despre fisc., obiectul litigiului în contencios
creanţele fiscale ale copiilor) este decizia emisă în soluţionarea
contestaţia nu a fost motivată. contestaţiei, împreună cu actele
administrativ-fiscale, la care se
Prin decizie se poate constata referă.
nulitatea actului atacat.
123
Instanţa competentă este Pentru motive temeinice, în cazul
determinată de dispoziţiile art. 10 actului administrativ individual,
alin. (1) din Legea nr. 554/2004: cererea poate fi introdusă și peste
termenul de 6 luni, dar nu mai târziu
1. litigiile privind actele de un an de la data comunicării
administrative emise sau încheiate de actului, data luării la cunoștință, data
autorităţile publice locale şi introducerii cererii sau data încheierii
judeţene, precum şi cele care privesc procesului-verbal de conciliere, după
taxe şi impozite, contribuţii, datorii caz.
vamale, precum şi accesorii ale
acestora de până la 3.000.000 de lei Sunt posibile mai multe
se soluţionează în fond de tribunalele scenarii cu privire la obiectul cererii
administrativ-fiscale, de chemare în judecată:
2. litigiile privind actele 1. Se atacă în instanță Decizia de
administrative emise sau încheiate de impunere ori actul administrativ
autorităţile publice centrale, precum fiscal atacat împreună cu Decizia de
şi cele care privesc taxe şi impozite, soluționare contestației, în cazul în
contribuţii, datorii vamale, precum şi care aceasta din urmă a fost emisă. În
accesorii ale acestora mai mari de acest caza, instanța va analiza cauza
3.000.000 de lei se soluţionează în pe fond.
fond de secţiile de contencios
administrativ şi fiscal ale curţilor de !!! Este extrem de important ca
apel, dacă prin lege organică specială
obiectul cererii să fie clar precizat și
nu se prevede altfel.
anume anularea ambelor acte
Cererea de chemare în administrativ fiscale. În caz contrar,
judecată se introduce în termenul există riscuri procesuale.
prevăzut de art. 11 din Legea nr.
554/2004 şi anume de 6 luni de la Exemplu: C.A. Bacău, s. com., cont.
comunicarea răspunsului la procedura adm. şi fisc., dec. nr. 2163/2014
prealabilă. În mod excepțional,
cererea se poate depune în termen de „În fapt, prin cererea de chemare în
6 luni de la expirarea termenului de judecată reclamantul a supus
comunicare a răspunsului la controlului judiciar legalitatea
procedura prealabilă, când acest deciziei de impunere
răspuns lipsește. Termenul de 6 luni nr. 595/1.11.2012 şi a deciziei
este un termen de prescripție. referitoare la obligațiile accesorii
nr. 595/1.11.2012 prin care CAS
!!! Pentru situațiile în care sunt Bacău a stabilit în sarcina sa
particularități cu privire la termen, obligații de plată principale
vă sugerăm să consultați un avocat. constând în contribuția de asigurări
sociale de sănătate şi accesorii
(…). Aceste acte administrativ
124
fiscale au fost contestate de Pentru ipoteza în care organul
reclamant pe cale administrativă, fiscal nu respectă termenul de
contestația fiind respinsă ca soluționare a contestației de 45 de
neîntemeiată, prin zile, contribuabilul nu poate în
dec. nr. 116/12.06.2013 emisă de materie fiscală ataca direct și imediat
CAS Bacău. Întrucât nu a solicitat actul la instanța.
expres, pe calea acțiunii judiciare,
Organul fiscal mai are ”un
anularea deciziei de soluționare a
termen suplimentar” pentru a emite
contestației, tribunalul a considerat
decizia de soluționare a contestației
că acțiunea este inadmisibilă.
și anume termenul de 6 luni de la
Determinarea obiectului acțiunii în
data depunerii contestației. În acest
contencios fiscal se face ținându-se
interval, contribuabilul poate aștepta
seama de dispozițiile art. 8
emiterea Deciziei de soluționare ori
coroborate cu art. 2 alin. (1) lit. c)
poate introduce o acțiune în obligație
li f), prevederi în raport de care se
de a face, pentru obligarea organului
constată că, în cauză, actele prin
fiscal la emiterea actului.
care a luat naştere raportul juridic
fiscal, în sensul art. 16 şi art. 17
C. proc. fisc., sunt decizia de
!!! Subliniem că este necesar în
impunere nr. 595/01.11.2012 şi a materie de alternative judiciare, a
deciziei referitoare la obligațiile se consulta un avocat.
accesorii nr. 595/1.11.2012, iar nu
decizia de soluționare a contestației Orice cerere de chemare în
nr. 116/12.06.2013. Dacă s-ar judecată indică:
accepta teza tribunalului potrivit Cererea de chemare în judecată se
căreia obiectul acțiunii în face conform dispoziţiilor generale
contencios fiscal ar fi decizia de de la art. 194 din Codul de
soluționare a contestației s-ar procedură fiscală Nu sunt chestiuni
ajunge, în ipoteza în care această specifice în această materie.
decizie ar fi nelegală, la anularea
deciziei de soluționare a – instanța căreia i se adresează
contestației, soluție favorabilă (determinată prin aplicarea art. 10
reclamantului, dar lipsită de interes din Legea nr. 554/2004 și anume
practic de vreme ce nu această Tribunal sau Curte de Apel după
decizie este actul prin care s-au competența materială și apoi
stabilit obligații fiscale.” identificat după competența
teritorială;
2. Se atacă în instanţă doar decizia – datele de identificare ale
de impunere ori actul administrativ reclamantului (reclamant este
iniţial, întrucât decizia de soluţionare persoana care este vizată de actul
a contestaţiei nu a fost emisă în
termen.
125
administrativ fiscal atacat, care a impunere (Administraţia Finanţelor
parcurs procedura prealabilă): Publice de la sediul contribuabilului).
a) pentru persoana fizică: numele şi Un element important este rolul și
prenumele, domiciliul sau reşedinţa modul de intervenție în procedura de
părţilor, codul numeric personal sau, emitere a actului atacat ori a deciziei
după caz, codul unic de înregistrare de soluționare a Agenției Naționale de
ori codul de identificare fiscală, şi Administrare Fiscală. Astfel, deși
contul bancar ale reclamantului, înscrisurile emise de autoritățile
adresa electronică sau alte elemente, fiscale centrale poată în antet numele
precum numărul de telefon, numărul ANAF, aceasta nu este de cele mai
de fax ori altele asemenea. multe ori structura care a emis actul,
b) pentru persoane juridice, ci doar autoritatea superioară
denumirea şi sediul lor, după caz, ierarhic. Este extrem de important să
codul unic de înregistrare ori codul de fie identificat corect pârâtul întrucât
identificare fiscală, numărul de în caz contrar acțiunea este respinsă,
înmatriculare în registrul comerţului iar termenul pierdut.
sau de înscriere în registrul
persoanelor juridice şi contul bancar !!! Este extrem de important să fie
ale reclamantului, adresa electronică identificat corect pârâtul întrucât în
sau alte elemente, precum numărul caz contrar acțiunea este respinsă,
de telefon, numărul de fax ori altele iar termenul pierdut.
asemenea.
Dacă reclamantul locuieşte în – obiectul cererii de chemare în
străinătate, va arăta şi domiciliul ales judecată
în România unde urmează să i se facă Acesta constă în pretenţia
toate comunicările privind procesul; reclamantului și poate diferi în
funcție de tipul de litigiu în discuție.
– datele de identificare ale pârâtului Este necesar a se identifica extrem de
În materie fiscală, datele de clar ce anume se solicită instanței de
identificare sunt cunoscute de judecată.
reclamant, întrucât pârâtul este cel
care a emis actul atacat ori a refuzat Obiectul poate consta în:
soluţionarea cererii.
Referitor la identitatea (a) anularea/modificarea/emiterea
pârâtului, în mod tradiţional, unui act administrativ fiscal şi (a1)
acţiunea în anularea deciziei de anularea deciziei de soluţionare a
soluţionare a contestaţiei şi a deciziei contestaţiei [cu excepţia cazului când
de impunere are doi pârâţi, şi anume au trecut 6 luni de la data depunerii
(1) autoritatea, care a soluţionat contestaţiei, aşa cum dispune art. 281
contestaţia (DGRFP sau Direcţia alin. (5) C. proc. fisc. şi nu s-a emis
generală de soluţionare a această decizie]. Se vor indica actul
contestaţiilor din cadrul ANAF) şi (2) administrativ-fiscal atacat ori
autoritatea, care a emis decizia de cererea, care nu a fost soluţionată,
126
precum şi pretenţia reclamantului calificarea actelor juridice şi
faţă de această stare de fapt, şi aplicarea legii fiscale, într-un sens
anume constatarea nulităţii, diferit de cel al contribuabilului,
anularea, obligarea la modificare, altfel fiind dificil să subziste interesul
obligarea la emitere, plata de procesual), criticile aduse de
accesorii, repararea unui eventual contribuabil acestei poziţii a
prejudiciu etc. organului fiscal.
(b) repararea unui prejudiciu, caz în
care se va indica obiectul și În toate aceste etape, este de dorit să
cuantumul acestuia; se indice textele de lege, cu mare
atenție pentru succesiunea textelor
(c) obligarea autorității fiscale la
de lege, aşa cum au fost identificate
emiterea unui act administrativ fiscal
de contribuabil şi/sau de organul
sau la îndeplinirea unei anumite
fiscal. Rezultă astfel, că se acoperă
proceduri;
(d) acordarea de accesorii, atunci cerinţele de motivare în fapt şi în
când este cazul. drept.
130
este judecătoria în circumscripţia interesată, și anume de debitor
căreia se va face executarea”. (persoana împotriva căreia se
îndreaptă procedura de executare
Contestaţia la executare se introduce silită), coproprietari, proprietari,
la instanţa judecătorească terţii popriţi (persoanele care au fost
competentă, şi anume judecătoria în identificate de organul fiscal ca
raza căreia se desfăşoară executarea datorând creanţe contribuabililor),
silită şi se judecă în procedură de terţii titulari de drepturi referitor la
urgenţă. bunurile urmărite (spre exemplu,
Contestaţia la executare va titularii unui drept de ipotecă), alţi
respecta condiţiile impuse de Codul creditori etc.
de procedură civilă privind cererea de Contestaţia la executare
chemare în judecată, indicând priveşte actele de executare silită
motivele de fapt şi de drept ale executate de organul fiscal, precum şi
contestării. Contestația la executare actele administrativ fiscale emise de
nu se confundă cu contestația acesta: somaţia, procesul-verbal de
prealabilă. sechestru, procesul-verbal de
Conţinutul contestaţiei la adjudecare, procesul-verbal de
executare. Contestaţia la executare distribuire a sumelor.
cuprinde: identitatea reclamantului şi Termen de contestare
a pârâtului, obiectul cererii (şi anume
actul de executare ori refuzul de Contestaţia se introduce în termen de
executare), motivele de fapt şi de 15 zile, sub sancţiunea decăderii, de
drept (şi anume criticile aduse la data când:
modului de îndeplinire / neîndeplinire - contestatorul a luat
a procedurilor legale de către organul cunoştinţă de executarea ori de actul
de executare), probele propuse, de executare pe care le contestă, din
semnătură. La contestaţia la comunicarea somaţiei sau din altă
executare depusă într-un număr înştiinţare primită ori, în lipsa
suficient de exemplare, inclusiv unul acestora, cu ocazia efectuării
pentru instanţă, se anexează dovada executării silite sau în alt mod;
calităţii de reprezentant (dacă este - contestatorul a luat
cazul) şi dovada achitării taxei de cunoştinţă, potrivit lit. a), de refuzul
timbru. organului de executare de a îndeplini
un act de executare;
!!! Pentru situațiile în care sunt
- cel interesat a luat
particularități, vă sugerăm să cunoştinţă, potrivit lit. a), de
consultați un avocat. eliberarea sau distribuirea sumelor pe
care le contestă.
Contestaţia la executare poate fi
introdusă de orice persoană
131
Judecarea contestaţiei despăgubiri pentru pagubele cauzate
prin întârzierea executării, iar când
Instanţa va cita la judecarea cauzei contestaţia a fost exercitată cu rea-
părţile, şi anume contestatorul, credinţă, el va fi obligat şi la plata
organul de executare de la domiciliu unei amenzi de la 50 lei la 1.000 lei.
sau sediu, care are competenţa
generală, persoana interesată, Soluţia este supusă apelului
precum şi organul de executare în a
Apelul se judecă în condiţiile
cărui rază teritorială se găsesc
prevăzute de art. 466-481 C.proc.civ.
bunurile urmărite ori, în cazul
executării prin poprire, îşi are sediul 5.6. Contestarea
sau domiciliul terţul poprit.
procesului-verbal de
În cadrul contestaţiei la executare, se
poate pune problema la cererea părţii constatare și sancţionare a
interesate, împărţirii bunurilor pe unei contravenţii fiscale
care debitorul le deţine în proprietate
comună cu alte persoane (spre Regulile aplicabile contestării
exemplu, în cazul soţilor când unul procesului-verbal de contravenţie
dintre aceştia este executat silit, sunt date Ordonanța Guvernului nr.
persoana interesată este celălalt soţ, 2/2001 privind regimul juridic al
care doreşte să evite executarea silită contravențiilor.
integrală a bunurilor deţinute în
comun). Procesul-verbal de constatare și
Soluţia contestaţiei se dă printr-o sancţionare a contravenţiei este un
hotărâre judecătorească – sentinţă. act administrativ (fiscal), emis ca
urmare a exercitării unor acţiuni de
Soluţii. Admiterea contestaţiei control (indiferent care este forma de
Dacă admite contestaţia la executare, lucru: control anti-fraudă control
instanţa, după caz, poate dispune: a) inopinat, inspecție fiscală etc.), prin
anularea actului de executare care sunt constatate contravenţii de
contestat sau îndreptarea acestuia; b) către organul fiscal pentru
anularea ori încetarea executării nerespectarea legislației specifice.
înseşi; c) anularea sau lămurirea Procesul-verbal este un act autonom,
titlului executoriu; efectuarea actului nu depinde de rezultatele exercitării
de executare a cărui îndeplinire a fost altor competențe de către organul
refuzată. fiscal. Spre exemplu, în cadrul unei
inspecţii fiscale se pot constata mai
Respingerea contestaţiei multe contravenţii, care nu au
neapărat o consecinţă asupra
În cazul respingerii contestaţiei,
rezultatului inspecţiei fiscale.
contestatorul poate fi obligat, la
cererea organului de executare, la
132
Procesul-verbal de constatare și În al doilea rând, sunt aplicabile
sancţionare a contravenţiei apare în dispoziţiile generale privind
practică în materie fiscală. răspunderea contravenţională, aşa
cum rezultă din legislaţia generală şi
Dispoziţiile legale aplicabile sunt anume O.G. nr. 2/2001. Din aceste
combinate. Astfel, în ceea ce priveşte dispoziţii generale rezultă aspecte
efectiv conţinutul contravenţiei şi privind procedura de constatare şi
anume fapta (acţiunea ori inacţiunea aplicare a sancţiunii, înscrisurile
ilicită) şi sancţiunea aplicabilă emise, procedura de contestare.
acestea sunt reglementate prin
legislaţia fiscală. !!! Este important a se avea în
Exemplu: nedepunerea declaraţiei vedere faptul că acesta nu se
de înregistrare fiscală; nedepunerea contestă după procedura din Codul
declaraţiei fiscale, necomunicarea de procedură fiscală, ci după
de documente; nevărsarea sumelor regulile din materia răspunderii
reţinute prin stopaj la sursă. contravenționale.
135
VI. ANALIZĂ ASUPRA MODALITĂŢILOR ALTERNATIVE
DE SOLUŢIONARE A LITIGIILOR
B. Arbitrajul E. Tranzacția
Arbitrajul, definit ca acea procedură Tranzacția, adică acordul rezultat
prin care îi este conferită unui terț dintr-un proces de apropiere a
rezolvarea unui litigiu și putere de a punctelor de vedere cu scopul de a
da o decizie obligatorie, este de pune capăt litigiului, prin intermediul
asemenea, un mijloc de evitare a concesiilor reciproce, poate să fie
procesului public și, prin aceea că considerat ca rezultatul, mai mult sau
permite intervenția unui terț ales mai puțin formal, al procesului de
chiar de către părți, se apropie de conciliere.
mediere.
Concilierea, negocierea și medierea
C. Concilierea sunt în principal, procedee care
vizează apropierea părților care au
Este general admis că noțiunea de interese opuse, în timp ce arbitrajul
conciliere este una generică, putând este o justiție privată care tranșează
fi definită ca o procedură de litigiul fără să caute asentimentul
apropiere a punctelor de vedere care părților. Primele nu au succes decât
permite părților să ajungă, cu sau dacă toată lumea este de acord, în
fără ajutorul unui terț, în cadrul sau timp ce arbitrajul se dispensează de
în afara oricărei instanțe judiciare, la acordul părților.
o soluție amiabilă la diferendul lor. În
aceste condiții, negocierea între
părți, fără ca vreun terț să intervină,
constituie cel mai simplu mod de
conciliere.
D. Negocierea
Negocierea reprezintă tratativele,
discuțiile purtate de părți în vederea
încheierii unui acord. Acest acord fie
preîntâmpină nașterea unui litigiu, fie
duce la stingerea acestuia.
Negocierile preced încheierea oricărui
acord de soluționare amiabilă a
conflictelor și constituie modalitatea
137
soluționarea eficientă a litigiilor
6.2. Recomandarea nr. (2001) administrative. În consecință, se
9 a Comitetului Miniştrilor consideră că utilizarea mai
generalizată a căilor alternative de
către statele membre privind soluționare a litigiilor poate combate
căile alternative de soluţionare dificultățile sesizate și poate
a litigiilor dintre autorităţile contribui la apropierea autorităților
administrative de cetățeni.
administrative şi persoanele
private5 !!! În Recomandare sunt
Printre considerentele avute în evidențiate, ca principale avantaje
vedere de Comitetul Miniștrilor în ale folosirii căilor alternative
recomandarea adresată statelor pentru soluționarea litigiilor
membre ale Uniunii Europene cu administrative:
privire la soluționarea litigiilor dintre caracterul flexibil și simplu al
administrație și persoanele private pe procedurilor care le face mai
cale alternativă se regăsește și rapide și mai puțin costisitoare
referirea la Recomandarea nr. (86) 12 caracterul amiabil al soluției
privind măsurile de prevenire şi implicarea specialiștilor
reducere a încărcăturii instanţelor şi posibilitatea recurgerii la
care încurajează, acolo unde este principiul echității și nu doar la
cazul, reglementarea pe cale amiabilă litera legii
a litigiilor, fie în afara jurisdicţiei, fie discreția tipică acestor
înaintea sau în timpul procedurilor proceduri
jurisdicţionale. De asemenea, se are
în vedere faptul că numărul mare de Este de subliniat faptul că
cazuri, în creștere în anumite state, ceste proceduri alternative la justiția
este un element ce poate afecta litigioasă pot fi utilizate doar în cazul
capacitatea instanțelor administrative anumitor tipuri de litigii
de a instrumentaliza cauzele într-un administrative, precum și faptul că
termen rezonabil, așa cum prevede ele nu trebuie să fie utilizate în mod
art. 6 par. 1 al Convenției Europene a abuziv, cu rea-credință, în vederea
Drepturilor Omului. sustragerii autorităților administrative
sau a persoanelor private de la
Un alt argument utilizat în obligațiile ce le revin sau cu
Recomandare îl reprezintă faptul că încălcarea principiului legalității.
procedurile jurisdicționale nu sunt Soluția obținută pe cale
întotdeauna cele mai adecvate pentru alternativă permite, în toate cazurile,
un control din partea instanțelor de
5
judecată. Potrivit considerentului nr.
Adoptată de Comitetul Miniştrilor în 5 sept.
11 din Recomandare, controlul
2001, la a 762-a reuniune a delegaţilor
jurisdicțional „reprezintă ultima
miniştrilor.
138
garanţie atât pentru drepturile celui având liberul consimțământ al
care apelează la administraţie, cât şi părților”. Legea pune la baza
pentru cele ale organului procedurii încrederea dintre
administrativ”. participanții la procedura amiabilă.
Mediatorul, persoana specializată în
Reafirmând atașamentul față vederea desfășurării negocierilor
de respectul principiilor egalității, dintre părți, are rolul de a facilita
imparțialității și drepturilor părților. aceste discuții, de a înlesni dialogul,
de a sprijini părțile în exprimarea cât
!!! Comitetul Miniștrilor
mai clară a intereselor și a drepturilor
„recomandă ca guvernele statelor pe care doresc să le pună în acord.
membre să promoveze utilizarea Medierea tinde să readucă părțile pe
căilor alternative de soluţionare a poziție de egalitate. Ele nu mai sunt
litigiilor dintre autorităţile etichetate și încadrate de categoriile
administrative şi persoanele private tipice procedurii judiciare :
urmând, în legislaţie şi în practică, reclamant/pârât, câștigător /
principiile ce se regăsesc în anexa pierzător, căci rolul mediatorului este
prezentei recomandări”. acela de a pune la dispoziția părților
un cadru propice dezbaterilor,
6. 3. Analiza mijloacelor concesiilor reciproce, negocierilor.
alternative de soluționare a
Mediatorul sprijină părțile pentru
litigiilor dintre administrație și ca acestea să poată participa efectiv
particular la negocieri, pentru a obține o
soluție reciproc satisfăcătoare,
A. Medierea convenabilă pentru cei interesați.
Legea vorbește despre soluționarea
Temeiul legal reciproc convenabilă, eficientă și de
durată. Pentru obținerea acestor
Medierea, ca modalitate alternativă finalități, mediatorul trebuie să
de soluționare a conflictelor, este contribuie la tranzacționarea soluției
reglementată de Legea nr. de către părți.
192/2006 privind medierea și
organizarea profesiei de mediator. Ce înseamnă „soluția reciproc
convenabilă”?
Această normă definește
Înseamnă că părțile trebuie să poată
medierea în art. 1 ca fiind „o
să își expună toate punctele de
modalitate de soluționare a
vedere cu privire la conflictul care le-
conflictelor pe cale amiabilă, cu
a adus în fața mediatorului, pentru ca
ajutorul unei terțe persoane
nicio problemă să nu rămână
specializate în calitate de mediator,
nediscutată.
în condiții de neutralitate,
imparțialitate, confidențialitate și
139
!!! Prin concesiile pe care sunt culoare, naționalitate, origine etnică,
limbă, religie, sex, opinie,
dispuse să și le acorde, părțile ajung
apartenență politică, avere sau
singure la recunoașterea
origine socială”6.
pretențiilor, sau cel puțin a
pretențiilor celor mai importante ale Medierea poate avea loc între
persoanei cu care se află în conflict. două sau mai multe părți și se poate
O dată ce părțile recunosc și sunt realiza de către unul sau mai mulți
gata să accepte pretențiile mediatori liber aleși de către părți.
reciproce, în condițiile stabilite de Medierea este limitată la
ele însele, cu mijlocirea soluționarea conflictelor care au ca
mediatorului, atunci soluția de obiect drepturi cu privire la care
stingere a litigiului le satisface persoana poate să dispună.
interesele.
Potrivit art. 4 din Legea nr.
Eficiența și durata soluției sunt 192/2006, „nu pot face obiectul
interdependente, deoarece o soluție medierii drepturile strict personale,
de stingere a litigiului dintre cum sunt cele privitoare la statutul
particular și administrație, care a persoanei, precum și orice alte
fost negociată cu sprijinul drepturi de care părțile, potrivit legii,
mediatorului, își dovedește eficiența nu pot dispune prin convenție sau prin
prin faptul că se stinge litigiul dintre orice alt mod admis de lege”.
cetățean și administrație pentru Fiind o activitate de interes public,
viitor. persoanele fizice sau juridice pot să
apeleze la sprijinul unui mediator pe
Cine poate utiliza procedura două căi:
de mediere? a) fie ca urmare a apariției unor
conflicte în raporturile persoanei cu
Beneficiarii medierii ca modalitate de administrația publică; de exemplu, în
soluționare alternativă a litigiilor pot condițiile în care cetățeanul este
fi orice persoană fizică sau juridică ce
nemulțumit de modul în care
consideră că drepturile sau interesele
administrația a gestionat un contract,
lor nu au fost respectate în
a prestat un serviciu, a emis un act
raporturile cu administrația publică administrativ individual;
locală sau centrală.
Legea privind medierea stabilește b) fie atunci când în convenția dintre
în mod clar faptul că nu pot fi admise persoană și administrație a fost
tratamente discriminatorii în ceea ce introdusă o clauză de mediere.
privește persoanele care pot
beneficia de serviciul public de
mediere: „Activitatea de mediere se
înfăptuiește în mod egal pentru toate
persoanele, fără deosebire de rasă, 6
Art. 3 din Legea nr. 192/2006.
140
Care sunt tipurile de conflicte terenul pe care acesta intenționează
cu administrația în care poate să îl achiziționeze nu prezintă nicio
sarcină, nu există probleme juridice
interveni medierea?
referitoare la acesta, dar în
a. Contractele civile precum momentul în care cetățeanul solicită
contractul ce privește dreptul de autorizație de construcție pentru un
proprietate privată al administrației imobil cu destinație de locuință
publice locale sau centrale. Orice particulară, administrația refuză să îi
aspect conflictual poate fi rezolvat emită actul administrativ individual
prin mediere. Astfel, dacă există pe motiv că în vecinătatea apropiată
dificultăți în executarea unui contract a terenului se află un stâlp de înaltă
de vânzare, de concesiune, de tensiune sau că pe o latură a
închiriere cu privire la un bun mobil terenului, în subteran, trece o
sau imobil ce face parte din conductă magistrală de gaze.
proprietatea privată a autorității
Această interdicție de construire
administrative, părțile se pot adresa
afectează grav dreptul persoanei de a
unui mediator pentru a ajunge la un
dispune de proprietatea sa.
acord reciproc avantajos cu privire la
condițiile în care părțile cer să se Conflictul poate fi rezolvat prin
execute contractul, cu privire la intermediul unui mediator, în sensul
sumele de bani care sunt eventual că administrația, deși nu poate să
datorate pentru concesiune sau emită autorizația de construire
închiriere, cu privire la modul de solicitată sau să afecteze contractul
eșalonare a plăților datorate. de vânzare - cumpărare al
particularului cu terțul vânzător de
b. Oferirea unui serviciu de către
bună-credință, îl poate totuși
administraţie, prin emiterea unui act
despăgubi pe cetățean pentru lipsa
administrativ individual. Eventualele
folosinței terenului în scopul
conflicte ce pot apărea ca urmare a
construirii unei locuințe și pentru
emiterii acestui act pot fi soluționate
daunele-interese.
prin mediere.
c. Conflictele din domeniul
Exemplu: situația în care
protecției consumatorului pot fi
administrația locală emite un act
stinse prin apelul la un mediator (art.
administrativ individual de
2 din Legea 192/2006), în cazul în
informare cu privire la situația
care consumatorul invocă existența
juridică a unui teren, la regimul de
unui prejudiciu ca urmare a
construire sau la sarcinile pe care le
achiziționării unor produse sau
poate avea terenul respectiv.
servicii defectuoase, a nerespectării
clauzelor contractuale sau a
O situație ce poate fi imaginată este
garanțiilor acordate, a existenței
următoarea: administrația publică îl
unor clauze abuzive cuprinse în
informează pe cetățean de faptul că
contractele încheiate între
141
consumatori și agenții economici ori a de transport și de sistem și
încălcării altor drepturi prevăzute de proprietarul rețelei de transport se
legislația națională sau a Uniunii soluționează de către ANRE, prin
Europene în domeniul protecției emiterea unei decizii. Fiind vorba de
consumatorilor. o decizie a unei autorități
administrative autonome, care poate
Pe piața liberă, administrația fi controlată de instanța de judecată,
centrală și locală exercită încă exercitarea acestei căi nu împiedică
atribuții de administrare a serviciilor accesul la instanța de judecată pentru
oferite publicului, persoane fizice sau soluționarea aceleiași plângeri.
juridice. Este vorba de serviciile de Deoarece scopul acestui ghid este de
distribuție de energie electrică și de a pune la dispoziția cetățeanului
gaze naturale. În ceea ce privește informații pentru exercitarea
sistemele de distribuție, mijloacele alternative de soluționare
administrarea acestora ca servicii a litigiilor, trebuie să precizăm faptul
publice se face de către autoritățile că Legea nr. 123/2012 prevede expres
administrative. Spre exemplu, în ceea în art. 71(3) că pentru soluționarea
ce privește autoritatea competentă în acestor tipuri de plângeri.
domeniul energiei, electrice și de
gaze naturale, legea stabilește că „este permisă și procedura privind
aceasta este Autoritatea Națională soluționarea alternativă, conform
de Reglementare în Domeniul prevederilor Directivei 2013 / 11 /
Energiei (ANRE), ce se constituie ca UE a Parlamentului European și a
autoritate administrativă autonomă. Consiliului din 21 mai 2013 privind
Potrivit art. 71(1) din Legea nr. soluționarea alternativă a litigiilor
123/2012 a energiei electrice și a în materie de consum și de
gazelor naturale, „ANRE modificare a Regulamentului
monitorizează punerea în aplicare a (CE) numărul 2006 / 2004 și a
normelor referitoare la rolurile și Directivei 2009 / 22 / CE (Directiva
responsabilitățile operatorilor de SAL în Materie de consum).”
transport și de sistem, ale
operatorilor de distribuție, ale De asemenea, legea prevede faptul că
furnizorilor, ale clienților și ale altor persoanele fizice sau persoanele
participanți de pe piață, în juridice au dreptul de a-și soluționa
conformitate cu Regulamentul disputele prin mediere atât în afara,
(CE) nr. 714/2009”. cât și în cadrul procedurilor
Orice plângere adresată împotriva obligatorii de soluționare amiabilă a
operatorului de transport și de sistem conflictelor prevăzute de lege.
și împotriva operatorilor de
distribuție referitoare la obligațiile
ce le revin acestora potrivit legii,
precum și litigiile dintre operatorul
142
Este voluntar sau obligatoriu Aceste litigii privesc anumite materii:
apelul la mediere? - domeniul protecției consumatorilor,
Caracterul voluntar al inițierii când consumatorul invocă existența
procedurii de mediere este clar unui prejudiciu ca urmare a
precizat. achiziționării unui produs sau unui
serviciu defectuos, a nerespectării
Potrivit art. 2 (3) din Legea nr. clauzelor contractuale ori garanțiilor
192/2006 persoanele fizice sau acordate, a existenței unor clauze
juridice au dreptul, „de a-și abuzive cuprinse în contractele
soluționa disputele prin mediere încheiate între consumatori și
atât în afara, cât și în cadrul operatorii economici ori a încălcării
procedurilor obligatorii de altor drepturi prevăzute în legislația
soluționare amiabilă a conflictelor națională sau a Uniunii Europene în
prevăzute de lege”. domeniul protecției consumatorilor;
- în litigiile civile a căror valoare este
Procedura de mediere sub 50.000 lei (spre exemplu în
a. Etapa de informare preliminară litigiile izvorâte din executarea unui
medierii contract încheiat între un profesionist
și o autoritate contractantă), cu
Înainte de începerea activității de excepția cazurilor în care părțile au
mediere, trebuie să fie desfășurată o optat pentru procedura specială a
ședință de informare privind ordonanței de plată (art. 1.013-1.024
avantajele medierii, care poate fi C.proc.civ.) sau pentru procedura cu
făcută de către mediator, de către privire la cererile de valoare redusă
judecător atunci când este vorba de o (art. 1.025-1.032 C.proc.civ.).
medierii în cadrul unui proces, de
procuror, de consilierul juridic, de !!! Dacă o persoană sau un organ al
avocat sau de către notar. Informarea administrației acceptă să participe
realizată de către aceste categorii de sau participă efectiv la ședința de
profesioniști este gratuită, informare, acest lucru nu înseamnă
cetățenilor neputându-li-se percepe că recunoaște dreptul ce face
onorarii, taxe sau orice alte sume, obiectul litigiului și nu întrerupe
indiferent de titlul cu care s-ar putea cursul prescripției dreptului de a
solicita. acționa în instanță.
143
b. Prezența părților la mediator - obligația mediatorului de a
păstra confidențialitatea și decizia
În vederea încheierii contractului de părților privind păstrarea
mediere, părțile trebuie să se confidențialității, după caz;
prezinte la mediator. Dacă una dintre - angajamentul părților aflate în
părți nu se prezintă, la cererea conflict de a respecta regulile
celeilalte mediatorul îi poate adresa o aplicabile medierii;
invitație scrisă în vederea informării - obligația părților aflate în
și acceptării medierii, stabilind un conflict de a achita onorariul cuvenit
termen de cel mult 15 zile pentru mediatorului și cheltuielile efectuate
prezentare. Dacă după informare de acesta pe parcursul medierii in
părțile acceptă medierea, ele vor interesul părților, precum și
semna împreună cu mediatorul modalitățile de avansare și de plată a
contractul de mediere. Având în acestor sume, inclusiv în caz de
vedere caracterul voluntar al renunțare la mediere sau de eșuare a
medierii, aceasta se consideră procedurii, precum și proporția care
neacceptată dacă o parte refuză, în va fi suportată de către părți,
scris, în mod explicit, medierea, ori ținându-se cont, dacă este cazul, de
dacă nu răspunde invitației trimise de situația lor socială. Dacă nu s-a
către mediator, sau în situația în care convenit altfel, aceste sume vor fi
partea nu se prezintă de două ori la suportate de către părți în mod egal;
rând la datele stabilite în vederea - înțelegerea părților privind
semnării contractului de mediere.
limba în care urmează să se
c. Contractul de mediere desfășoare medierea;
- numărul de exemplare în care
Ulterior informării și acceptării va fi redactat acordul în cazul în care
medierii, se încheie un contract de acesta va fi în forma scrisă,
mediere între părțile în conflict, pe corespunzător numărului părților
de-o parte, și mediator, pe de altă semnatare ale contractului de
parte. În privința clauzelor pe care mediere;
trebuie să le cuprindă acest contract - obligația părților de a semna
pentru a fi valid, acestea presupun procesul-verbal întocmit de către
precizarea următoarelor informații: mediator, indiferent de modul în
- identitatea părților aflate în care se va încheia medierea.
conflict sau, după caz, a Alături de aceste clauze, în
reprezentanților lor; contractul de mediere mai pot fi
- menționarea tipului sau a introduse și alte clauze, cu condiția
obiectului conflictului; ca acestea să nu contravină legii sau
- declarația părților că au fost ordinii publice. Orice astfel de clauză
informate de către mediator cu este nulă absolut. La contract mai pot
privire la mediere, efectele acesteia fi adăugate ulterior anexe, în cazul în
și regulile aplicabile; care, pe durata desfășurării
144
procedurii de mediere, au fost făcute exclusiv pentru a servi intereselor
alte cheltuieli neprevăzute inițial, în legitime și obiectivele pe care părțile
interesul părților și cu acordul vor să le realizeze. Mediatorul are
acestora. Contractul de mediere rolul de a conduce discuțiile, dirijând
constituie titlu executoriu cu privire părțile și atrăgându-le atenția cu
la obligația părţilor de a plăti privire la pretențiile exprimate,
onorariul scadent cuvenit pentru a le conduce la o soluție
mediatorului. reciproc avantajoasă. Cu toate
Deoarece medierea este o acestea, mediatorul nu va impune
procedură alternativă la procedura părților această soluție, deoarece
judiciară, dreptul la acțiune în părțile trebuie să o găsească și să o
justiției al părților nu este afectat de accepte.
semnarea contractului de mediere.
Părțile au dreptul să fie asistate
!!! Data semnării contractului de de avocat sau de alte persoane asupra
cărora s-a convenit atunci când s-a
mediere semnifică momentul de la
încheiat contractul, precum și
care se suspendă termenul de
posibilitatea de a fi reprezentate pe
prescripție al dreptului la acțiune în
parcursul medierii.
justiție pentru protejarea dreptului
în conflict. Succesul activității de mediere se
Cu alte cuvinte, partea care datorează, în bună măsură, și faptului
alege să încerce să soluționeze că este păstrată confidențialitatea cu
pașnic conflictul cu administrația privire la informațiile divulgate pe
publică prin intermediul medierii, parcursul ei. Astfel, părțile,
nu pierde dreptul la acțiune reprezentanții și avocații lor, precum
împotriva organelor administrației și mediatorul au obligația să nu
pe calea obișnuită la instanța de divulge terților nicio informație
judecată. susținută în cadrul medierii, obligația
de păstrare a confidențialității fiind
d. Desfășurarea medierii consemnată într-un acord de
confidențialitate. Susținerile făcute
Medierea se desfășoară cu acordul
nu pot fi folosite ca probe în cadrul
părților de a ajunge la un compromis
unei proceduri judiciare sau
cu privire la drepturile în conflict. De
arbitrale, decât dacă părțile nu și-au
aceea, mediatorul va dirija
dat acordul în sens contrar.
negocierile și se va asigura că
persoana fizică sau juridică și Neutralitatea și imparțialitatea
administrația, prin reprezentantul mediatorului trebuie să se mențină pe
său, își vor comunica reciproc tot parcursul medierii, ceea ce
punctele de vedere. Tehnicile presupune că, dacă apare o situație
utilizate de mediator au rolul de a de natură să le afecteze, mediatorul
asigura un mediu de încredere, care o va comunica părților, care vor
să stimuleze schimbul de idei, decide dacă mențin sau renunță la
145
contractul de mediere. Bineînțeles că !!! Atunci când medierea are succes
mediatorul este obligat să restituie
și părțile în conflict, persoana și
onorariul, în parte, în funcție de
administrația, au ajuns la o
stadiul medierii.
înțelegere, conținutul acelei
Confidențialitatea se impune și față înțelegeri cu toate clauzele
de orice specialist care poate fi consimțite de părți, vor fi înscrise
chemat, cu acordul părților, să se într-un acord, care are valoarea
pronunțe asupra unor aspecte dificile unui înscris sub semnătură privată.
sau controversate, de natură juridică Chiar dacă înțelegerea părților este
sau dintr-un domeniu specializat. afectată, cu respectarea legii, de
Acest specialist nu va cunoaște decât termene și condiții, acestea nu
aspectele de fapt sau de drept împiedică redactarea unui acord de
controversate, fără să fie informat cu mediere.
privire la identitatea părților.
În cazul în care conflictul dintre
e. Închiderea procedurii de mediere persoane și administrație are ca
Procedura de mediere se poate obiect transferul dreptului de
închide în mai multe situații: proprietate privind imobile, al altor
drepturi reale, precum și
- dacă părțile au soluționat conflictul constituirea, modificarea sau
și au încheiat o înțelegere; stingerea oricărui drept real
- dacă mediatorul constată că imobiliar, iar părțile ajung la o soluție
medierea a eșuat; care să stingă litigiul dintre ele,
- dacă oricare dintre părți renunță la acordul de mediere redactat de către
mediere prin denunțarea unilaterală a mediator nu este suficient pentru
contractului. aceste operațiuni.
Atunci când părțile nu au ajuns la o
înțelegere sau înțelegerea a fost doar !!! Pentru verificarea condițiilor
parțială, pentru aspectele care sunt prevăzute de lege pentru transferul,
încă în conflict, se pot adresa constituirea, modificarea sau
instanței judecătorești sau arbitrale stingerea drepturilor reale
competente să tranșeze litigiul. imobiliare, acordul de mediere va fi
prezentat notarului public sau
Procedura de mediere se încheie prin instanței de judecată, care verifică
semnarea de către părți și mediator a condițiile de fond și de formă. Pe
unui proces-verbal. baza acordului de mediere, notarul
sau instanța va emite un act
autentic sau o hotărâre
judecătorească ce va consfinți
acordul intervenit între părți.
146
Analizând acordul de mediere și medierea. Dacă una dintre părți,
voința părților exprimată prin persoana sau administrația, nu mai
intermediul său, notarul public sau dorește să continue, în orice fază a
instanța de judecată poate să le procedurii, poate denunța contractul
aducă modificări și completări care să de mediere, încunoștințând în scris,
corespundă cu voința părților. cealaltă parte și mediatorul. Dacă
una dintre părți nu se mai prezintă la
Dacă există o obligație de mediere, fără a denunța contractul de
publicitate cu privire la drepturile mediere, mediatorul va lua toate
reale imobiliare, notarul public sau măsurile necesare pentru a stabili
instanța de judecată va solicita care este intenția reală a acelei părți,
înscrierea contractului autentificat, fără să prezume că lipsa părții de la
respectiv a hotărârii judecătorești în mediere înseamnă denunțare
Cartea Funciară.
unilaterală a contractului. Dacă
Deoarece acordul de mediere intervine denunțarea, procedura de
intervenit între părți are valoarea mediere se închide prin întocmirea
unui înscris sub semnătură privată, unui proces-verbal în acest sens.
părțile pot acorda o valoare juridică
mai mare acordului lui solicitând
Medierea în cazul unui litigiu pe
notarului public autentificarea rolul instanțelor de judecată
înțelegerii lor. Astfel, acordul de
mediere intervenit între persoane și În cazul în care ne aflăm deja în fața
administrație capătă valoarea unui instanței de judecată pentru
act autentic și are putere de titlu soluționarea unui litigiu născut din
executoriu. nesocotirea drepturilor noastre de
către administrație, putem să
De asemenea, părțile se pot recurgem la mediere dacă litigiul nu a
înfățișa la judecătoria în a cărei fost încă tranșat de instanță.
circumscripție își are domiciliul sau Deoarece scopul justiției este acela
reședința ori, după caz, sediul oricare de soluționare a conflictelor dintre
dintre părți, pentru a cere să se dea o părți prin restabilirea păcii sociale,
hotărâre care să consfințească judecătorii recomandă părților, pe tot
înțelegerea lor. Hotărârea instanței parcursul procesului, să încerce să se
de judecată, dată în camera de împace prin mediere. Inițiativa de a
consiliu, constituie titlu executoriu, suspenda procesul și de a prezenta
potrivit regulilor comune în materie. conflictul în fața unui mediator poate
să aparțină atât părților, cât și
Cererile adresate notarului public,
instanței, dacă este vorba despre
respectiv instanței de judecată, se
drepturi asupra cărora părțile pot
taxează potrivit legii.
dispune.
Contractul de mediere nu leagă
părțile decât atâta timp cât există Părțile pot să ceară suspendarea
voința acestora de a continua judecării cauzei de către instanțele
147
judecătorești sau arbitrale, în Fie acordul de mediere și procesul-
vederea desfășurării procedurii de verbal de încheiere a medierii, dacă
mediere. părțile au ajuns la o înțelegere, fie
doar procesul-verbal de încheiere a
!!! Cererea de chemare în judecată medierii, dacă aceasta a eșuat sau nu
nu se perimă pe parcursul a fost dusă la bun sfârșit. Medierea
desfășurării procedurii de mediere, realizată în acest cadrul poate avea
cursul termenului de perimare se ca obiect soluționarea în tot sau în
suspendă pe parcursul acestei parte a litigiului.
proceduri, dar nu mai mult de 3 luni
Dacă medierea a avut ca rezultat
de la data semnării contractului de
soluționarea litigiului pe cale
mediere.
amiabilă, instanța va pronunța o
hotărâre de expedient, la cererea
Aceasta înseamnă că dacă nu se
părților care au încheiat acordul de
găsește o soluție amiabilă, partea
mediere, care constituie titlu
poate să continue procesul în fața
executoriu. Instanța va dispune odată
instanței pe baza primei cereri de
cu pronunțarea hotărârii, la cererea
chemare în judecată, dacă încheie
părții interesate, restituirea taxei
procedura de mediere la cel mult 3
judiciare de timbru, plătită de parte
luni de la data semnării contractului
pentru învestirea instanței.
de mediere. Cererea de repunere pe
Taxa de timbru plătită de partea care
rol a cauzei suspendate prin
a chemat în judecată administrația
procedura de mediere nereușită este
publică nu mai poate fi recuperată în
scutită de taxă de timbru.
cazul în care conflictul soluționat pe
La încheierea procedurii, mediatorul calea medierii este legat de
va transmite, în mod obligatoriu, transferul dreptului de proprietate
instanței competente, concluziile sau de constituirea altui drept real
medierii. asupra unui bun mobil.
148
ANEXA - Modele de bune practici
Deși există reticență cu privire la utilizarea modalităților alternative de
soluționare a litigiilor între administrație și particulari, persoane fizice sau
juridice, trebuie să observăm că există și bune practici în materia medierii.
Reticența în utilizarea acestor mijloace alternative este evidențiată de date
statistice. Astfel, spre exemplu, municipiul Craiova sau organele administraţiei
publice locale autonome ale municipiului nu au solicitat medierea în nicio cauză în
perioada 2016-2017, iar persoanele fizice și juridice au solicitat medierea în 4
situații în anul 2016 și într-o situație în anul 2017 – Conform notei de informare
emise de Serviciul juridic al Aparatului e specialitate al primarului municipiului
Craiova la solicitarea de informații publice făcută de Institutul de Politici publice.
„ACORD DE MEDIERE
Noi, părțile,
1. Municipiul Craiova, cu sediul în Craiova, str. A.I. Cuza nr. 7, reprezentată
prin C.J. C.A.I.
și
SC I.M. SRL, cu sediul în B, reprezentată prin dl. B.B.A., am consimțit
încheierea prezentului acord, liber exprimat și neafectat de niciun viciu de
consimțământ, fiind întru-totul de acord cu cele convenite, după cum urmează:
a) Stingerea litigiului, izvorât din neplata sumei de lei, reprezentând debit
restant, inclusiv penalități calculate până la data de 24.03.2014, adică 20.677,00
lei, debit ce deriva din contractul de asociere nr. .../...., întrucât între părțile de
mai sus au existat relații de natură contractuală ce au generat acest debit de
recuperat.
- Sumele restante la plată în valoare totală lei incluzând și penalitățile de
întârziere calculate până la data de 24.03.2014, care reprezintă cota de asociere
conform contractului de asociere, să fie reeșalonate în rate lunare egale, în
valoare de 1.900,00 lei pe lună, începând cu luna mai 2014
- plata sumelor eșalonate în valoare de 1.900,00 lei pe lună va fi achitată prin
virament bancar în contul Municipiului Craiova, până la data de 30 ale fiecărei
luni, până la achitarea debitului restant.
- În caz de neplată la termenele stabilite mai mult de 3 rate lunare,
consecutive, Municipiul Craiova își rezervă dreptul de a acționa SC I.M. SRL în
judecată pentru recuperarea debitului, pentru consfințirea Acordului de Mediere
nr. ../../2014.
149
Prezentul acord are valoarea unui înscris sub semnătură privată și nu
conține clauze care să aducă atingere legii și ordinii publice și poate fi supus
verificării notarului public în vederea autentificării ori, după caz, încuviințării
instanței de judecată
Încheiat azi, ../../2014 la sediul Societății civile profesionale de mediatori
C. și L., în 4 exemplare originale, câte unul pentru fiecare parte, unul Judecătoriei
Craiova, iar un exemplar rămâne la societatea de mediatori”.
150
Părţile au ajuns la următorul acord:
I. OBIECTUL ACORDULUI:
Având în vedere necesitatea redeschiderii sălii de lectură şi necesitatea asigurării
spaţiilor aferente desfăşurării activităţii B.J. Satu Mare, părţile au înţeles să
încheie prezentul acord.
Obiectul acordului îl constituie stingerea pe cale amiabilă, prin mediere, a
litigiului din cadrul dosarului nr. 1727/83/2009aflat pe rolul Tribunalului Satu
Mare, având ca obiect pretenţii reprezentând contravaloarea folosinţei imobilului
situat în municipiul Satu Mare, pe str. Decebal, aferente perioadei …/…/2006 -
…./…/2011.
F Satu Mare se obligă sa nu continue procesul în schimbul asumării de către
B.J. Satu Mare, C.J. Satu Mare şi J. Satu Mare, în solidar, a obligaţiei de plată a
sumei de …….. euro reprezentând contravaloarea lipsei de folosinţă a spaţiilor F.
Satu Mare din imobilul situat în mun. Satu Mare, str. Decebal, jud. Satu Mare,
înscris în CF nr. Satu Mare (provenită din conversia de pe hârtie a CF nr. Satu
Mare), nr. cadastral Z., pentru perioada …/…/2006 -…./…/2011
F. Satu Mare solicită ca instanţa de judecată să dispună restituirea sumei de
31.166 lei reprezentând cheltuielile de judecată - taxă judiciară de timbru - în
temeiul prevederilor art. 63 alin. (2) din Legea nr. 192/2006 privind medierea şi
organizarea profesiei de mediator, cu modificările şi completările ulterioare.
F. Satu Mare se obligă să asigure B.J. Satu Mare folosinţa spaţiilor necesare
bunei funcţionări a acestui serviciu public, situate în imobilul din mun. Satu Mare,
str. Decebal, inclusiv redeschiderea sălii de lectură, spaţii în suprafaţă totală de
1.009 mp din care 714 mp la parter iar diferenţa la etaj (şase birouri şi o sală de
lectură), începând cu data de 1 august 2011, pe o perioadă de minim 3 ani cu
posibilitate de prelungire de încă 2 ani, la un preţ total de …………. euro/lună,
sumă nepurtătoare de TVA, pe parcursul întregii perioade de folosinţă mai sus
menţionate, sens în care se va încheia un contract de locaţiune cu B.J. Satu Mare,
B.J. Satu Mare, C.J. Satu Mare şi J. Satu Mare se obligă, în solidar, să achite, la
termenele convenite prin prezentul acord, suma de ………… euro reprezentând
contravaloarea lipsei de folosinţă. În acest sens, C.J. Satu Mare şi J. Satu Mare se
obligă să aloce din bugetul judeţului suma prevăzută în prezentul acord, conform
graficului negociat, iar B.J. Satu Mare se obligă să efectueze plăţile efective către
reclamantă. C.J. Satu Mare şi J. Satu Mare răspund doar pentru alocarea
echivalentului în lei a sumei de ……. euro din bugetul judeţului Satu Mare nu şi
pentru alte fapte sau acte juridice privitoare la folosinţa pe viitor a imobilului ce
face obiectul prezentei tranzacţii, cu excepţia alocării în bugetul B.J. Satu Mare a
151
sumelor anuale necesare acoperirii cheltuielilor reprezentând chiria pentru
spaţiile folosite de către această instituţie.
II. CONŢINUTUL ACORDULUI
Pentru ducerea la îndeplinire a prezentului acord şi stingerea efectivă a litigiului
obiect al dosarului nr. …/83/… al Tribunalului Satu Mare, părţile convin
următoarele:
1. B.J. Satu Mare, C.J. Satu Mare şi J. Satu Mare vor achita F. Satu Mare
echivalentul în lei a sumei de ……………. euro reprezentând contravaloarea lipsei de
folosinţă a spaţiului ocupat de pârâta B.J. Satu Mare în perioada …/…/2006 -
…./…/2011, în doua tranşe, astfel:
- ………… euro până la data de 30 noiembrie 2011;
- ………... euro până la data de 31 mai 2012.
Plăţile vor fi efectuate în lei, la cursul BNR din data plăţii efective.
2. F. Satu Mare solicită ca instanţa de judecată să dispună restituirea sumei
de 31.166 lei reprezentând cheltuielile de judecată - taxă judiciară de timbru - în
temeiul prevederilor art. 63 alin. (2) din Legea nr. 192/2006 privind medierea şi
organizarea profesiei de mediator, cu modificările şi completările ulterioare. în
situaţia în care, din motive neimputabile reclamantei, instanţa de judecată nu va
dispune restituirea sumei de 31.166 lei, aceasta va fi achitată de către B.J. Satu
Mare, C.J. Satu Mare şi J. Satu Mare, în solidar.
3. Pentru întârzierea în efectuarea plăţii sumelor datorate către F. Satu
Mare, B.J. Satu Mare, C.J. Satu Mare şi J. Satu Mare în solidar, vor achita
penalităţi de 0,01% pe zi aplicate la suma neachitată sau achitată cu întârziere.
4. F. Satu Mare este de acord cu stingerea litigiului obiect al dosarului nr.
…/83/… al Tribunalului Satu Mare, fără alte pretenţii, în condiţiile asumării de
către cealaltă parte a obligaţiei de plată, în solidar, a sumei de …………. euro
reprezentând contravaloarea lipsei de folosinţă a spaţiului situat în mun. Satu
Mare, str. Decebal, la termenele convenite, respectiv până la data de 30
noiembrie 2011 suma de …………… euro, iar până la data de 31 mai 2012 diferenţa
de ………. euro, cu aplicarea penalităţii de 0,01% pe zi în caz de întârziere a plăţii.
5. F. Satu Mare se obligă să asigure B.J. Satu Mare folosinţa spaţiilor
necesare bunei funcţionări a acestui serviciu public, situate în imobilul din mun.
Satu Mare, str. Decebal, inclusiv redeschiderea sălii de lectură, spaţii în suprafaţă
totală de 1.009 mp din care 714 mp la parter iar diferenţa la etaj (şase birouri şi o
sală de lectură), începând cu data de 1 august 2011, pe o perioadă de minim 3 ani
cu posibilitate de prelungire de încă 2 ani, la un preţ total de ……….. euro/lună,
sumă nepurtătoare de TVA, pe parcursul întregii perioade de folosinţă mai sus
menţionate, sens în care se va încheia un contract de locaţiune între F. Satu Mare
şi B.J. Satu Mare.
6. B.J. Satu Mare, C.J. Satu Mare şi J. Satu Mare se obligă, în solidar, să
achite, la termenele convenite prin prezentul acord, suma de ……. euro
152
reprezentând contravaloarea lipsei de folosinţă. în acest sens, C.J. Satu Mare şi J.
Satu Mare se obligă să aloce din bugetul judeţului suma prevăzută în prezentul
acord, conform graficului negociat, iar pârâta B.J. Satu Mare se obligă să
efectueze plăţile efective către F. Satu Mare, C.J. Satu Mare şi J. Satu Mare
răspund doar pentru alocarea echivalentului în lei a sumei de ……………. euro din
bugetul judeţului Satu Mare nu şi pentru alte fapte sau acte juridice privitoare la
folosinţa pe viitor a imobilului ce face obiectul prezentului acord, cu excepţia
alocării în bugetul B.J. Satu Mare a sumelor anuale necesare acoperirii
cheltuielilor reprezentând chiria pentru spaţiile folosite de către această
instituţie.
III. DISPOZIŢII FINALE
Prin semnarea prezentului acord şi achitarea pretenţiilor către F. Satu Mare,
conform prevederilor prezentului acord, F. Satu Mare - societate cooperativă de
gradul II precizează că renunţă la toate pretenţiile trecute sau viitoare privind
chiria neachitată, respectiv folosul nerealizat pana în prezent, cu privire la
spaţiile din imobilul situat în mun. Satu Mare, str. Decebal.
Prezentul acord exprimă voinţa părţilor şi are caracter de înscris sub
semnătura privată.
În conformitate cu prevederile art. 59 şi art.63 din Legea nr. 192/2006,
părţile convin să supună prezentul acord încuviinţării instanţei de judecată, în
vederea pronunţării unei hotărâri de expedient care să cuprindă acest acord de
mediere, potrivit dispoziţiilor art. 271 şi următoarele din Codul de procedura
civilă.
Acordul s-a încheiat în 5 (cinci) exemplare cate unul pentru fiecare parte şi
un exemplar pentru instanţa, azi …/…./…, câte unul pentru fiecare parte şi părţile
certifică prin semnătura lor cele arătate mai sus."
Exemplul 3. Acordul de mediere privind pretenții în materia dreptului muncii,
referitor la stabilirea modalității de achitare a sumelor datorate cu titlu de pensii
de urmași de către Casa Județeană de Pensii către reclamant. Acordul de
mediere este consfințit de către Tribunalul Dâmbovița, Secția civilă, Completul
specializat în soluționarea conflictelor de muncă și asigurări sociale, în dosarul
nr. 4646/120/2009, prin sentința civilă nr. 774. Tribunalul ia act de înțelegerea
părților înfățișată în scris și intitulată Acord de mediere.
„ACORD DE MEDIERE
întocmit la data de 13.04.2010 în Târgoviște
Mediator C., autorizație nr. 430 eliberată la data de 04.11.2008 de către
Consiliul de mediere, din cadrul Biroului de mediator C., în conformitate cu
prevederile art. 58 din Legea nr. 192/2006 privind medierea, organizarea și
153
exercitarea profesiei de mediator, am întocmit în forma scrisă prezentul acord de
mediere, între:
1. X, domiciliată în A, județul Dâmbovița și
2. CNPAS CASA JUDEȚEANĂ DE PENSII DÂMBOVIȚA
Constând în: MODALITATEA DE RAMBURSARE A DEBITULUI ÎN VALOARE DE 1970 lei
Înainte de încheierea acordului de mediere, părților li s-a explicat:
a) drepturile și obligațiile legate de procedura de mediere, drepturile și
obligațiile ce rezultă din încheierea acordului, urmările cu caracter juridico-civil
ce rezultă din acord și cu caracter juridico-penal;
b) că participarea la mediere și semnarea acordului de împăcare nu servește
ca dovadă a recunoașterii vinovăției.
Prin prezentul acord de mediere părțile au convenit în mod benevol, prin
exprimarea liberă a voinței, în lipsa aplicării violenței sau constrângerii, asupra
următoarelor:
a) debitul va fi rambursat în rate egale lunare în valoare de 80 lei începând
din luna mai 2010.
Acordul de împăcare este executoriu, în condițiile legii civile, de la data
pronunțării sentinței civile.
Părților li s-a adus la cunoștință faptul că, prezentul acord are valoarea unui
înscris sub semnătură privată, că poate fi supus verificării notarului public în
vederea autentificării (și faptul că, organul de urmărire sau cercetare penală, ori
instanța are obligația să ia act de învoiala părților).
Prezentul acord a fost întocmit în patru exemplare, câte un exemplar a fost
înmânat fiecărei părți, un exemplar rămâne la sediul Biroului de mediator (și un
exemplar se trimite de către mediator organului de cercetare penală, sau instanței
după caz, pentru a lua act de conținutul acordului)”.
Cu drept de recurs în termen de 15 zile de la comunicare.
Pronunțată în ședința publică din data de 27.04.2010.
154
Exemplul 4. Acordul de mediere având ca obiect rezilierea unor contracte
încheiate între o autoritate administrativă locală și o persoană juridică. Părțile
convin asupra rezilierii contractelor, fără a-și datora pretenții în urma rezilierii.
Acordul de mediere a fost consfințit de Tribunalul Mureș, Secția de contencios
administrativ și fiscal, în Dosarul nr. 4716/320/2008, Sentința nr. 776. Tribunalul
Mureș ia act și consfințește acordul de mediere, încheiat între reclamant S.C.
P.C. S.R.L., și DGASPC Mureș
156
Exemplul 5. Hotărâre judecătorească de consfințire a acordului de mediere într-
un litigiu de muncă având ca obiect constatarea încadrării în grupă superioară de
muncă.
Hotărârea nr. 1408/2014 - Admisibilitatea stingerii, pe calea medierii,
a litigiului
TRIBUNALUL PRAHOVA
ˮPrin cererea înregistrată cu nr.13319/281/30.04.2014 la Judecătoria
Ploiești, petenții R.D., D.V., D.G., B.G., T.A.P., N.N., A.G., SC U.SA, au solicitat
instanței ca prin hotărârea ce o va pronunța să se ia act de acordul de mediere nr.
43/16.04.2014 încheiat între părți și să se pronunțe o hotărâre de expedient în
acest sens.
În motivarea cererii, reclamanții au arătat că părțile de comun acord au
încheiat un acord de mediere prin intermediul căruia au înțeles să stingă pe cale
amiabilă litigiul, acord care îndeplinește condițiile prevăzute de dispozițiile legale
în materie.
După administrarea probelor cu acte, prin sentința civilă
nr.7646/28.05.2014 a judecătoriei Ploiești a fost respinsă ca neîntemeiată cererea
formulată de către petenți privind recunoașterea grupelor I/a II-a de muncă,
conform Acordului de mediere nr.43/16.04.2014.
Pentru a se pronunța o asemenea soluție, s-a reținut că instanța de judecată
nu are rolul de a lua act de Acordul de Mediere, ci are obligația să verifice dacă
acesta reflectă în conținutul său rezolvarea reală, în condiții de legalitate, a
fondului dreptului suspus medierii, astfel încât analizându-se dispozițiile H.G. nr.
261/2001 s-a constatat că recunoașterea încadrării locurilor de muncă în anumite
grupe superioare se realizează numai prin conlucrarea dintre angajator și sindicate
sau reprezentanții salariaților cu acordul inspectorilor de stat teritoriali pentru
protecția muncii care nu au încheiat acorduri de mediere, …….., iar efectele
acordului de mediere nu se răsfrâng doar asupra părților, ci și asupra bugetului de
stat, fondului de pensii.
Împotriva acestei sentințe a declarat recurs petenta SC U.SA, solicitând
admiterea recursului, casarea sentinței, rejudecarea cauzei și admiterea cererii.
Primindu-se dosarul la Tribunalul P, cauza a fost înregistrata cu
nr.13319/281/2014, la data de 08.10.2014. (…)
Tribunalul, examinând cauza în raport de situația de fapt reținută, de
probele administrate în cauză, de criticile formulate și ținând seama de dispozițiile
legale incidente în cauză, constată că recursul este fondat pentru următoarele
considerente:
Conform Acordului de Mediere nr. 4316.04.2014 încheiat între părți s-a
procedat la stingerea litigiului pe cale amiabila în urma negocierilor care au avut
loc între părții în cadrul procedurii de mediere, acord în temeiul căruia recurenta
petenta a recunoscut ca intimații petenți beneficiază în anumite perioade de timp
157
de grupele I/a II-a de munca, de condiții speciale, deosebite de munca, în
procentele stabilite de comun acord de către părți, acord de mediere care a avut
la bază raportul de expertiză extrajudiciară expert N. C.
Dispozițiile art. 63 alin. 1 din Legea nr. 192/2006 modificată stipulează că în
cazul în care litigiul a fost soluționat pe calea medierii, instanța va pronunța, la
cererea părților, o hotărâre, devenind aplicabile dispozițiile art. 432-434 din codul
de procedură civilă.
De asemenea, dispozițiilor art. 438 C. proc. civ. prevăd că părțile se pot
înfățișa oricând în cursul judecății, chiar fără să fi fost citate, pentru a solicita să
se dea o hotărâre care să consfințească tranzacția lor.
Așadar, din analiza probelor administrate în cauză, rezultă că părțile au
recurs, în prealabil, la procedura medierii în vederea soluționării pe cale amiabilă
a pretențiilor formulate de către intimații petenți privind recunoașterea în
favoarea acestora de către pârâtă a unor grupe superioare de muncă în diferite
perioade de timp, procedură în urma căreia părțile de comun acord au încheiat
Acordul de Mediere nr. 43/16.04.2014 în urma negocierilor care au avut loc în
cadrul acestei proceduri, acord însușit de către toate părțile contractante în
temeiul căruia recurenta a recunoscut că intimații petenți beneficiază de grupele
I/a II-a de muncă în procent de 100% din programul de lucru, respectiv condiții
speciale, deosebite de muncă în perioadele menționate expres în cuprinsul acestui
acord, la baza căruia au stat diferite acte și un raport de expertiză extrajudiciară.
Ca atare, atât timp cât părțile au înțeles să stingă litigiul pe cale amiabilă,
apelând în prealabil la procedura medierii, constând în derularea unor negocieri
care au avut loc între părți în raport de pretențiile formulate de către intimații
petenți, iar în urma derulării procedurii de mediere a fost încheiat acordul de
mediere nr.43/16.04.2014 semnat de către toate părțile înseamnă că în realitate
un asemenea acord constituie prin însăși natura sa un înscris care atestă
manifestarea de voință a părților contractante de a-și recunoaște reciproc anumite
drepturi și obligații, acord încheiat pe baza unor acte, a unui raport de expertiză
extrajudiciară și în cuprinsul căruia nu există niciun element de natură să aducă
atingere legii și ordinii publice.
(…) instanțele judecătorești nu au dreptul să analizeze fondul dreptului care
a făcut obiectul înțelegerii dintre părți, materializat prin încheierea acordului de
mediere, să stabilească dacă petenții persoane fizice au dreptul sau nu la
recunoașterea anumitor grupe superioare de muncă, dacă sunt îndeplinite sau nu
condițiile stabilite de HG nr.261/2001, de late acte normative care reglementează
încadrarea salariaților în anumite grupe superioare de muncă.
(…) în condițiile în care Acordul de Mediere constituie prin însăși natura sa
un contract, instanțele judecătorești au obligația să verifice pe cale
judecătorească dacă acesta îndeplinește cumulativ condițiile prevăzute de
dispozițiile codului civil, ale codului de procedură civilă, referitoare la
valabilitatea unui contract sinalagmatic și nicidecum să procedeze la verificarea în
158
sine a fondului dreptului dedus judecății, dacă intimații au dreptul să fie încadrați
în grupele superioare de muncă recunoscute de către recurentă.
În raport de aceste considerente, tribunalul, constatând că sentința este
nelegală, fiind dată cu încălcarea, aplicarea greșită a normelor de drept material,
cuprinzând motive străine de natura cauzei prevăzute de dispozițiile art.488
pct.6,8 C.pr.civ. , în baza dispozițiilor art.496, 498 C.pr.civ., va admite recursul și
va casa în tot sentința recurată și reținând cauza spre soluționare cu evocarea
fondului, va lua act în baza dispozițiilor art.59, art.61 din Legea nr.192/2006
modificată, art.438-441 C.pr.civ. de Acordul de Mediere nr.43/16.04.2014 încheiat
de Biroul Mediator S. M. între petențiˮ.
JUDECĂTORIA BUZĂU
Sentința civilă nr. 1/2015
Prin cererea de chemare în judecata înregistrată pe rolul acestei instanțe sub
nr. .../200/2014 din data de 10.12.2014, reclamanții G și M au solicitat în
contradictoriu cu pârâta Comuna Movila Banului Prin Primar ca prin sentința pe
care o va pronunța instanța sa ia act de acordul de mediere încheiate între parți și
sa consfințească învoiala acestora având următorul conținut:
"ACORD DE MEDIERE
Încheiat la data de 08.12.2014 în baza Contractului de Mediere Nr. ... din
08.12.2014
Noi,
G și M, soți, cu domiciliul în comuna………...., jud. Buzău
ȘI
160
COMUNA MOVILA BANULUI, prin PRIMAR, cu sediul în comuna…………….....,
jud. Buzău, înțelegem să stingem litigiul apărut între noi.
În conformitate cu prevederile Legii nr. 192/2006, am consimțit la
încheierea prezentului acord, liber exprimat și neafectat de nici un viciu de
consimțământ, fiind întru-totul de acord cu stingerea pe cale amiabila a litigiului
apărut între noi, și anume dobândirea dreptului de proprietate de către G și M,
prin efectul uzucapiunii de lungă durată, privind suprafața de teren de 1779 mp
teren, compus din 923 mp teren categoria de folosință curți-construcții și 856 mp
teren categoria arabil, situat în intravilanul comunei..., jud. Buzău, în Cvartalul...,
Parcela.... (...)
Prin sentința civilă nr. ... din 27.11.2000, pronunțată de Judecătoria Buzău
în cauza ce a constituit obiectul dosarului nr. .../2000 privind acțiune în
constatare, a fost consfințit dreptul nostru de proprietate asupra imobilului casă
de locuit edificat pe terenul susmenționat.
Vecinii ne cunosc ca și proprietari ai respectivului imobil compus din teren și
casa de locuit. Așa cum este în prezent așa era și la momentul când am intrat în
posesia terenului, fără a modifica în vreun fel hotarele limitrofe cu celelalte
proprietăți.
Terenul nu a făcut obiectul Legii 18/1991, așa cum rezultă din
considerentele sentinței susmenționate și a opiniei notariale nr. 817 din 11
noiembrie 2014 emis de BN V V și Asociații din mun. Buzău.
Având în vedere aceste considerente, noi, G și M și COMUNA MOVILA
BANULUI prin PRIMAR, am încheiat prezentul acord de mediere, prin care:
Noi, G și M, suntem recunoscuți ca fiind proprietarii suprafeței de 1779 mp
teren, situat în intravilanul comunei ..., jud. Buzău, în Cvartalul ..., prin efectul
uzucapiunii de lungă durată. Terenul este compus din 923 mp teren categoria de
folosință curți-construcții și 856 mp teren categoria arabil.
COMUNA MOVILA BANULUI prin PRIMAR recunosc dreptul de proprietate al
soților G și M asupra suprafeței de 1779 mp teren, situat în intravilanul com. ...,
jud. Buzău, în Cvartalul ..., prin efectul uzucapiunii de lunga durata. Terenul este
format din 923 mp teren categoria curți - construcții și 856 mp teren categoria
arabil.
Prezentul acord are valoarea unui înscris sub semnătură privată și nu
conține clauze care să aducă atingere legii și ordinii publice și poate fi supus
verificării notarului public în vederea autentificării ori, după caz, încuviințării
instanței de judecată.
Încheiat azi, 08.12.2014, la sediul Cabinetului de Mediator, din Buzău, str.
Unirii, bl. S2, sc. B, et. 7, ap.21, jud. Buzău, în 3 exemplare originale, câte unul
pentru fiecare parte".
Instanța apreciază că uzucapiunea reprezintă un mod originar de dobândire
a dreptului de proprietate, verificarea îndeplinirii condițiilor necesare pentru
operarea prescripției achizitive fiind atributul său exclusiv. Prin urmare doar
161
instanța de judecată poate verifica îndeplinirea condițiile uzucapiunii prevăzute
de art. 1890 din Codul civil în cadrul unei proceduri judiciare contencioase, pe
baza probelor administrate în acest sens. Constatarea îndeplinirii condițiilor
prescripției achizitive de lungă durată nu poate opera prin simplul acord de voință
al părților implicate, acestea neputându-se substitui unui organ judiciar abilitat
în acest sens.
Interpretând prevederile art. 2 alin. (4) din legea 192/2006 instanța
apreciază că unitatea administrativ-teritorială nu poate dispune de un drept de
proprietate aflat în patrimoniul său prin încheierea unui acord de mediere.
Singura modalitate în care poate fi exercitat dreptul de dispoziție al Comunei prin
primar în acest caz este neîndeplinirea unor acte de ieșire din pasivitate permițând
continuarea exercitării posesiei de către reclamanți asupra terenului cu pricina. În
nici un caz aceasta nu poate dispune de un bun aflat în proprietatea sa prin
perfectarea unui acord de mediere, înstrăinarea bunurilor aflate în patrimoniul
unităților administrativ teritoriale putând fi efectuată doar cu respectarea
prevederilor Legii 215/2001.
165
impozitului privind transferul
Dreptul la apărare al părților dreptului de proprietate, se va
proceda la înregistrarea în cartea
Părților unei judecăți arbitrale le este funciară și se va realiza transferul de
garantat dreptul la apărare. Acestea proprietate și/sau constituirea altui
au dreptul, în tot cursul procesului, la drept real asupra bunului imobil în
reprezentare sau asistare juridică. cauză. Dacă hotărârea arbitrală se
execută silit, verificările prevăzute în
!!! Chiar dacă soluţia pronunţată
prezentul alineat vor fi efectuate de
de tribunalul arbitral poate fi către instanță, în cadrul procedurii de
contestată la instanţa de judecată, încuviințare a executării silite.
este important de reţinut că
problemele de fapt se vor discuta Comunicarea hotărârii
numai în faţa tribunalului arbitral,
Hotărârea arbitrală va fi comunicată
instanţa putând doar să verifice
părților în termen de cel mult o lună
probleme legate de legalitatea
de la data pronunțării ei. La cererea
hotărârii arbitrale. Din acest motiv
oricăreia dintre părți, tribunalul
este indicată consilierea juridică
arbitral îi va elibera o dovadă privind
prin avocat în cadrul acestei
comunicarea hotărârii.
proceduri.
Efectele hotărârii arbitrale
Hotărârea arbitrală
Hotărârea arbitrală comunicată
Tribunalul arbitral soluționează părților este definitivă și obligatorie.
litigiul în temeiul contractului
principal și al normelor de drept Păstrarea dosarului
aplicabile. Pe baza acordului expres
al părților, tribunalul arbitral poate În termen de 30 de zile de la data
soluționa litigiul în echitate. comunicării hotărârii sau de la data
În cazul în care hotărârea arbitrală se lămuririi, completării ori îndreptării
referă la un litigiu legat de transferul ei, tribunalul arbitral va depune
dreptului de proprietate și/sau de dosarul litigiului la tribunalul în
constituirea altui drept real asupra circumscripția căruia are loc
unui bun imobil, hotărârea arbitrală arbitrajul, atașând și dovezile de
se va prezenta instanței judecătorești comunicare a hotărârii arbitrale.
ori notarului public pentru a obține o
Contestarea hotărârii arbitrale
hotărâre judecătorească sau, după
caz, un act autentic notarial. După Hotărârea arbitrală poate fi
verificarea de către instanța desființată numai prin acțiune în
judecătorească ori de către notarul anulare pentru unul dintre
public a respectării condițiilor și după următoarele motive:
îndeplinirea procedurilor impuse de a) litigiul nu era susceptibil de
lege și achitarea de către părți a soluționare pe calea arbitrajului;
166
b) tribunalul arbitral a circumscripția căreia a avut loc
soluționat litigiul fără să existe o arbitrajul. Curtea de apel va putea
convenție arbitrală sau în temeiul suspenda executarea hotărârii
unei convenții nule ori inoperante; arbitrale împotriva căreia a fost
c) tribunalul arbitral nu a fost introdusă acțiunea în anulare.
constituit în conformitate cu Hotărârea curții de apel prin care se
convenția arbitrală; soluționează acțiunea în anulare este
d) partea a lipsit la termenul la supusă recursului.
care au avut loc dezbaterile și
procedura de citare nu a fost legal Executarea hotărârii arbitrale
îndeplinită; În cazul în care nu se aduce la
e) hotărârea a fost pronunțată îndeplinire de buna voie, hotărârea
după expirarea termenului arbitrală constituie titlu executoriu și
arbitrajului, deși cel puțin una dintre se execută silit întocmai ca o hotărâre
părți a declarat că înțelege să invoce
judecătorească.
caducitatea, iar părțile nu au fost de
acord cu continuarea judecății; Arbitrajul instituționalizat
f) tribunalul arbitral s-a
pronunțat asupra unor lucruri care nu Arbitrajul instituționalizat este acea
s-au cerut ori a dat mai mult decât s- formă de jurisdicție arbitrală care se
a cerut; constituie și funcționează în mod
g) hotărârea arbitrală nu permanent pe lângă o organizație sau
cuprinde dispozitivul și motivele, nu instituție internă ori internațională
arată data și locul pronunțării ori nu sau ca organizație neguvernamentală
este semnată de arbitri; de interes public de sine stătătoare,
h) hotărârea arbitrală încalcă în condițiile legii, pe baza unui
ordinea publică, bunele moravuri ori regulament propriu aplicabil în cazul
dispoziții imperative ale legii; tuturor litigiilor supuse ei spre
i) dacă, după pronunțarea soluționare potrivit unei convenții
hotărârii arbitrale, Curtea arbitrale. Activitatea arbitrajului
Constituțională s-a pronunțat asupra instituționalizat nu are caracter
excepției invocate în acea cauză, economic și nu urmărește obținerea
declarând neconstituțională legea, de profit.
ordonanța ori o dispoziție dintr-o lege În reglementarea și desfășurarea
sau dintr-o ordonanță care a făcut activității jurisdicționale, arbitrajul
obiectul acelei excepții ori alte instituționalizat este autonom în
dispoziții din actul atacat, care, în raport cu instituția care l-a înființat.
mod necesar și evident, nu pot fi Aceasta va stabili măsurile necesare
disociate de prevederile menționate pentru garantarea autonomiei.
în sesizare. Părțile, prin convenția arbitrală, pot
Competența de a judeca acțiunea în supune soluționarea litigiilor dintre
anulare revine curții de apel în ele unei anumite instanțe arbitrale
167
aparținând arbitrajului prevăzute de Codul de procedură
instituționalizat. civilă.
În caz de contrarietate între
convenția arbitrală și regulamentul Dacă părțile nu au convenit altfel, se
arbitrajului instituționalizat la care vor aplica regulile de procedură ale
aceasta trimite, va prevala convenția arbitrajului instituționalizat în vigoare
arbitrală. la momentul sesizării acestuia.
Arbitrajul instituționalizat
poate întocmi liste facultative cu Dreptul la apărare al părților în litigiu
persoane care pot fi arbitri sau și contradictorialitatea dezbaterilor
supraarbitri. Aceste liste nu au sunt garantate.
caracter obligatoriu.
Organizațiile cu caracter În cazul arbitrajului organizat de o
asociativ sau cele constituite pentru instituție permanentă, dosarul se
apărarea intereselor unei categorii păstrează la acea instituție.
profesionale nu pot să numească În cazul arbitrajului organizat de o
arbitri dintre membrii lor, în cazurile instituție permanentă, taxele pentru
în care acestea sunt în litigiu cu organizarea arbitrajului, onorariile
terții. arbitrilor, precum și celelalte
Regulile arbitrale cheltuieli arbitrale se stabilesc și se
Regulile de procedură ale plătesc conform regulamentului
arbitrajului instituționalizat se adoptă acelei instituții.
de către conducerea acestuia potrivit
Refuzul soluționării litigiului
normelor sale de funcționare stabilite
prin actul de înființare. Dacă organizația sau instituția
Prin desemnarea unui anumit permanentă refuză să organizeze
arbitraj instituționalizat ca fiind arbitrajul, convenția arbitrală rămâne
competent în soluționarea unui valabilă, iar litigiul dintre părți va fi
anumit litigiu sau tip de litigii, părțile soluționat potrivit prevederilor
optează automat pentru aplicarea aplicabile arbitrajului ad-hoc.
regulilor sale de procedură.
Orice derogare de la această
prevedere este nulă, cu excepţiile
168
ANEXA – Modele şi exemple de hotărâri arbitrale
a. Clauza de arbitraj
- Model –
b. Formular de compromis
- Model –
FORMA DE COMPROMIS STANDARD
Subsemnaţii:
169
constatăm că între noi a intervenit un litigiu izvorât din Contractul nr. …….. din
data de……….. , litigiu având următorul obiect:
Partea 1 pretinde că ……. (expunerea pe scurt a pretenţiilor)
Partea 2 susţine că ……… (expunerea pe scurt a obiecţiilor).
Subsemnaţii convenim ca acest litigiu să fie soluţionat prin arbitraj, organizat de
Curtea de Arbitraj Comercial Internațional de pe lângă Camera de Comerț și
Industrie a României, în conformitate cu Regulile de procedură arbitrală ale
acesteia. Hotărârea arbitrală pronunţată în acest litigiu este definitivă, obligatorie
şi executorie.
Părţile mai pot adăuga, la opţiunea lor, următoarele menţiuni:
1. „Tribunalul arbitral va fi compus din d-na/dl. …………………. în calitate de arbitru
unic.”
Sau
„Tribunalul arbitral va fi compus dintr-un arbitru unic numit de Preşedintele Curţii
de Arbitraj Comercial Internaţional de pe lângă Camera de Comerţ şi Industrie a
României”
Sau
„Tribunalul arbitral va fi compus din trei membri: d-na/dl. ……………. arbitru
desemnat de partea 1 şi d-na/dl.: …………………. arbitru desemnat de partea 2. Cei
doi arbitri vor alege un supraarbitru, în termenul şi condiţiile prevăzute de
Regulile de procedură arbitrală ale Curţii de Arbitraj Comercial Internaţional de pe
lângă Camera de Comerţ şi Industrie a României.” (variantă: „Supraarbitrul va fi
desemnat de Preşedintele Curţii de Arbitraj Comercial Internaţional de pe lângă
Camera de Comerţ şi Industrie a României”.
Sau
„Tribunalul arbitral va fi compus conform acestor Reguli de procedură arbitrală”.
Sau
„Tribunalul arbitral va judeca litigiul în echitate (ex æquo et bono) sau ca amiable
compositeur”.
3. „Locul arbitrajului este la …………………. (dacă se stabileşte alt loc decât sediul
Curţii de Arbitraj)”.
170
4. „Tribunalul arbitral va pronunţa hotărârea în termen de …… luni (în situaţia în
care părţile convin să stabilească un termen mai mare sau mai mic de 6 luni,
prevăzut de Regulile de procedură arbitrală ale Curţii de Arbitraj Comercial
Internaţional de pe lângă Camera de Comerţ şi Industrie a României).
7
Publicat în Monitorul Oficial, Partea I nr. 1140 din 16 decembrie 2005.
171
La termenul din 16 noiembrie 2005, părțile au formulat concluzii asupra
fondului cauzei, iar completul de arbitraj a amânat pronunțarea pentru data de 23
noiembrie 2005.
Completul de arbitraj, având nevoie de timp spre a delibera, a amânat
pronunțarea pentru astăzi, 28 noiembrie 2005, când, în temeiul art. 131 2 alin. (3)-
(9) din Legea nr. 8/1996 privind dreptul de autor și drepturile conexe, cu
modificările și completările ulterioare, analizând actele și lucrările dosarului
cauzei, a pronunțat la sediul Universității Ecologice din Str. Franceză nr. 22,
sectorul 3, București, cu unanimitate de voturi, prezenta hotărâre.
COMPLETUL DE ARBITRAJ
asupra procedurii de arbitraj de față constată următoarele:
173
- solicitarea CREDIDAM privind respingerea ca prematură a acestei cereri, motivată
prin faptul că părțile nu au negociat asupra acestui aspect.
5. Cu privire la împărțirea procentului de 0,5%, completul de arbitraj
hotărăște împărțirea procentului susmenționat, cuvenit titularilor de drepturi
conexe pentru retransmiterea prin cablu a operelor audiovizuale și audio, după
cum urmează:
- audiovizual - 66%;
- audio - 34%.
La stabilirea acestor procente s-a avut în vedere ponderea audiovizualului în
retransmiterea prin cablu, care este vădit superioară și care presupune totodată
un număr mai mare de drepturi conexe și de titulari ai acestor drepturi.
În ceea ce privește procentul de 66% pentru audiovizual, acesta se împarte
în mod egal între UPFAR-ARGOA și CREDIDAM, fiecărei părți revenindu-i 33%.
Procentul de 34% pentru audio se împarte, de asemenea, în mod egal între
CREDIDAM și UPFR, fiecărei părți revenindu-i 17%.
Repartizarea menționată a avut în vedere dispozițiile art. 106 5 alin. (4) din
Legea nr. 8/1996, cu modificările și completările ulterioare, care se aplică direct
și prin analogie, conform cărora în lipsa protocolului părților remunerația se
împarte în mod egal între acestea.
174
C. Dispoziții speciale în cadrul viitorului Oficiu. Astfel,
Ministerul de resort a desfășurat
materia medierii și arbitrajului proiectul „Dezvoltarea capacității
instituționale de gestionare a
a. Legea dialogului social nr. 62/2011
conflictelor colective de muncă”, în
– Medierea și arbitrajul
parteneriat cu Fundația de Cercetare
Acest capitol din Legea FAFO din Norvegia și cu Mediatorul
dialogului social privește soluționarea Național al Norvegiei, proiect finanțat
pe cale alternativă și amiabilă a prin Fondul Bilateral la Nivel Național,
conflictelor colective de muncă, prin Granturile SEE și Norvegiene 2009-
apelul la procedurile medierii, 2014. Proiectul a fost implementat în
respectiv arbitrajului. Astfel, legea și- perioada 26 martie – 31 octombrie
a propus ca pentru a promova 2015, iar rezultatul direct a fost
soluționarea amiabilă și cu rapiditate formarea a 27 de specialiști în
a conflictelor colective de muncă, să domeniul medierii conflictelor
se înființeze Oficiul de Mediere și colective de muncă, care să
Arbitraj al Conflictelor de Muncă de constituie Corpul inițial de mediatori
pe lângă fostul Minister al Muncii, în cadrul Oficiului Naţional de
actualul Minister al Consultării Publice Mediere şi Arbitraj al Conflictelor
și Dialogului Social. Cu toate că legea Colective de Muncă8.
prevedea obligativitatea
b. Arbitrajul în cadrul Legii nr.
reglementării prin hotărâre de Guvern
95.2006 privind reforma în domeniul
a modalității de înființare, organizare
sănătății
și funcționare a Oficiului, în cel mult
90 de zile de la intrarea sa în vigoare, Potrivit art. 307 din Legea nr.
deci de la 13 mai 2011, nici până în 95/2006, Casa Națională de Asigurări
acest moment nu a fost adoptată o de Sănătate (CNAS) împreună cu
astfel de hotărâre. Colegiul Medicilor din România (CMR),
În ceea ce privește structurile Colegiul Medicilor Dentiști din
constitutive ale Oficiului de Mediere România (CMDR) și Colegiul
și Arbitraj al Conflictelor de Muncă, Farmaciștilor din România (CFR)
Legea dialogului social prevede organizează Comisia centrală de
necesitatea existenței corpului de arbitraj care poate soluționa, la
mediatori și a corpului de arbitri ai solicitarea uneia dintre părți, litigiile
conflictelor de muncă. dintre furnizorii de servicii medicale,
Trebuie menționat faptul că medicamente și dispozitive medicale,
deși acest Oficiu nu are încă tehnologii și dispozitive asistive și
consacrat un act de înființare,
organizare și funcționare, au fost 8
Sursa: http://www.mmuncii.ro/j33/index.
depuse eforturi pentru pregătirea php/ro/comunicare/comunicate-de-
membrilor corpului de mediatori din presa/4098-2015-10-27-cp-mindelegat.
175
casele de asigurări, în baza convenției consens, inițierea procedurii de
părților. Comisia funcționează pe mediere.
lângă CNAS și nu are personalitate
Mediatorii sunt aleși de comun acord
juridică. Comisia centrală de arbitraj
de către părțile aflate în conflict de
este formată din 6 arbitri, dintre care
3 arbitri numiți de către CNAS și câte interese dintre persoanele care au
un arbitru numit de către CMR, CMSR calitatea de mediator. Mediatorii sunt
și CFR. În aceleași condiții, pentru numiți anual de ministrul muncii și
fiecare arbitru va fi desemnat câte un protecției sociale, cu acordul
Consiliului Economic și Social.
membru supleant. Președintele
Comisiei centrale de arbitraj este un Procedura de mediere a conflictelor
arbitru acceptat de părți. de interese se stabilește prin
Deși arbitrajul privește contractul colectiv de muncă încheiat
eventualele conflicte apărute între la nivel național. Durata medierii nu
structurile menționate mai sus, CNAS poate depăși 30 de zile calculate de
este cea care reprezintă interesele de la data la care mediatorul ales a
asigurări de sănătate ale pacienților, acceptat medierea conflictului de
persoane fizice, ale căror interese interese.
sunt în definitiv apărate și protejate
prin soluționarea pe cale amiabilă și Părțile aflate în conflict de interese
alternativă a acestor conflicte. au obligația de a pune la dispoziție a
mediatorului datele necesare pentru
c. Soluționarea alternativă a îndeplinirea misiunii sale. Mediatorul
conflictelor de interese - Legea nr. are dreptul să convoace părțile și să
168/1999 privind soluționarea le ceară relații scrise cu privire la
conflictelor de muncă revendicările formulate.
Deși dispozițiile referitoare la La încheierea misiunii sale mediatorul
soluționarea conflictelor de muncă nu are obligația să întocmească un raport
își mai găsesc consacrarea în această cu privire la situația conflictului de
lege, fiind cuprinse în Legea nr. interese, să își precizeze părerea cu
62/2011 a dialogului social, își mențin privire la eventualele revendicări
valabilitatea și au rămas în vigoare rămase nesoluționate; raportul va fi
dispozițiile referitoare la soluționarea transmis fiecărei părți, precum și
alternativă a conflictelor de interese. Ministerului de resort.
c.1. Medierea conflictelor de interese
c.2. Arbitrajul conflictelor de
În cazul în care conflictul de interese interese
nu a fost soluționat ca urmare a
concilierii organizate de Ministerul Pe întreaga durată a unui conflict de
Muncii, părțile pot hotărî, prin interese părțile aflate în conflict pot
hotărî prin consens ca revendicările
176
formulate să fie supuse arbitrajului împreună cu acestea conflictul de
unei comisii. interese, pe baza dispozițiilor legale
și a prevederilor contractelor
Hotărârile pronunțate de comisia de colective de muncă aplicabile.
arbitraj sunt obligatorii pentru părți și Comisia de arbitraj se pronunță
completează contractele colective de în termen de 5 zile de la data
muncă. încheierii dezbaterilor printr-o
Comisia de arbitraj se compune din 3 hotărâre irevocabilă. Hotărârea
arbitri desemnați după cum urmează: motivată se comunică părților în
termen de 24 de ore de la
a) un arbitru, de către conducerea pronunțare. Sub sancțiunea nulității,
unității; hotărârea trebuie însoțită de dovezile
b) un arbitru, de către sindicatele de convocare a părților. Hotărârea
reprezentative sau, după caz, de comisiei de arbitraj face parte din
către reprezentanții salariaților; contractul colectiv de muncă.
c) un arbitru, de către Ministerul Începând cu data pronunțării hotărârii
Muncii. de către comisia de arbitraj conflictul
Lista cuprinzând persoanele care pot de interese încetează.
fi desemnate arbitri se stabilește o D. Concilierea
dată pe an, prin ordin al ministrului
muncii, dintre specialiștii în domeniul Concilierea sau împăcarea reprezintă
economic, tehnic, juridic și din alte
o modalitate alternativă de stingere a
profesii, cu acordul Consiliului
litigiilor. Astfel, administrația publică
Economic și Social.
și persoanele private se pot împăca în
Comisia de arbitraj își desfășoară cazul în care în raporturile dintre ele
activitatea de soluționare a apar anumite diferende, dificultăți în
conflictului de interese la sediul executarea obligațiilor sau conflicte.
Ministerului Muncii și Protecției Concilierea funcționează în toate
Sociale sau, după caz, la sediul
cazurile în care funcționează și
direcției generale de muncă și
medierea.
protecție socială.
După stabilirea comisiei de arbitraj 1. Concilierea judiciară
părțile sunt obligate să depună la Concilierea poate fi și judiciară, o
aceasta întreaga documentație împăcare ce poate fi realizată în
privind revendicările formulate și cadru procesual, litigiul fiind pe rolul
susținerea acestora. În termen de 3 unei instanțe. Codul de procedură
zile de la primirea documentației, civilă îi impune judecătorului în art.
comisia de arbitraj are obligația să 21 alin. (2) sarcina de a încerca
convoace părțile și să dezbată împăcarea părților, în tot cursul
177
procesului, dându-le îndrumările un proces-verbal semnat de executor
necesare, potrivit legii. și de toate persoanele prezente”.
Astfel, înainte de a tranșa În schimb, dacă în urma
unilateral conflictul, judecătorul are încercării de conciliere, nu se ajunge
obligația să depună toate diligențele la un acord, iar cei care au formulat
în vederea concilierii judiciare a obiecțiuni stăruie în menținerea lor,
părților, pentru ca să ajungă ele executorul va încheia un proces-
însele la soluția cea mai potrivită în verbal în care se vor consemna
cazul respectiv. Concilierea judiciară obiecțiile celor prezenți, semnat de el
se realizează deci sub îndrumarea și de cei prezenți.
judecătorului învestit cu soluționarea Cel nemulțumit de proiectul de
cauzei, ceea ce poate să acorde un distribuire poate introduce
plus de greutate și încredere în contestație în termen de 5 zile de la
această procedură. Astfel, data întocmirii procesului-verbal.
particularul, dar și administrația Efectul specific al contestației este că
publică, se pot considera la adăpost suspendă de drept plata creanței sau
de eventuale încercări ale părții a părții din creanța contestată. La
adverse de fraudare a intereselor lor, primul termen la care părțile au fost
prin faptul că întreaga procedură de legal citate, instanța este obligată să
împăcare, de găsire a unei soluții pe se pronunțe asupra menținerii sau,
cale amiabilă, se desfășoară sub după caz, a înlăturării suspendării.
îndrumarea judecătorului. Instanța se pronunță prin încheiere,
care poate fi atacată numai cu apel,
2. Concilierea în materia executării în termen de 5 zile de la pronunțare.
silite – art. 876 din Codul de Apelul nu suspendă de drept
procedură civilă. executarea încheierii atacate.
Debitorul sau creditorii care nu
Încercarea de conciliere este s-au prezentat la termenul la care
incidentă și în materia executării părțile au fost legal citate sunt
silite, iar efectele pe care le produce considerați că au renunțat la
sunt specifice. Codul de procedură obiecțiunile formulate, fiind decăzuți
civilă ne arată în art. 876 faptul că din dreptul de a face contestație la
„dacă la termenul fixat în vederea executare.
concilierii, debitorul sau creditorii
care au formulat obiecțiuni nu mai
stăruie în menținerea lor sau se
ajunge la un acord privind modul de
distribuire, executorul va lua act de
acordul realizat și va dispune
repartizarea sumelor potrivit acestei
înțelegeri, care va fi consemnată într-
178
E. Negocierea părțile previn sau sting un litigiu,
inclusiv în faza executării silite, prin
Negocierea reprezintă o modalitate concesii sau renunțări reciproce la
prin care părțile, aflate la masa drepturi ori prin transferul unor
dezbaterilor, își prezintă una alteia drepturi de la una la cealaltă”.
pretențiile, iar în urma concesiunilor Această dispoziție cuprinsă în art.
reciproce care vin în întâmpinarea 2.267 din Codul civil consacră
pretențiilor părților, acestea reușesc caracterul contractual, deci
să ajungă la un compromis, la o consensual al tranzacției, voința
soluție amiabilă. liberă a părților de a preveni sau de a
stinge un litigiu, aspecte ce sunt
Negocierile constituie etapa tipice modalităților alternative de
incipientă și indispensabilă încheierii soluționare a litigiilor. Părțile ajung
oricărui contract. Acesta este motivul amiabil la o soluție prin concesii sau
pentru care negocierile nu prezintă renunțări reciproce ori prin transferul
autonomie, fiind doar mijlocul prin unor drepturi de la una la cealaltă.
care părțile ajung la un compromis, la Acest contract poate fi încheiat fie
o soluție prin care fie previn un pentru prevenirea unui conflict,
eventual litigiu, fie sting un conflict înainte ca acesta să se nască, fie după
deja apărut. Astfel, negocierile sunt s-a ivit, înainte de a fi prezentat
cele care preced încheierea unui instanței de judecată, fie în tot cursul
contract de mediere, sunt cele prin procesului, inclusive în faza
care se ajunge la conciliere, prin executării silite. Prin tranzacție
negocieri părțile decid să supună părțile pot da naștere, modifica sau
eventualele conflicte ce pot apărea în stinge și alte raporturi juridice decât
raporturile juridice dintre ele cele ce fac obiectul litigiului dintre
arbitrajului ad-hoc sau ele.
instituționalizat. De asemenea, prin
negocierea întinderii, a valorii Domeniul de aplicare
intereselor, drepturilor și pretențiilor
În principiu, părțile pot tranzacționa
reciproce, părțile ajung să încheie un
cu privire la orice fel de drepturi, cu
acord de tranzacție, prin care să
preîntâmpine nașterea unui litigiu sau excepția celor expres interzise de
să îi pună capăt. lege. Astfel, potrivit art. 2.268 din
Codul civil, nu pot face obiectul unei
F. Tranzacţia tranzacții capacitatea sau starea
civilă a persoanelor, precum și
Consacrare legală drepturile asupra cărora părțile nu
Tranzacția este reglementată de pot să dispună potrivit legii. În
Codul civil în art. 2.267-2.278 și este schimb, se poate tranzacționa asupra
definită ca acel contract „prin care acțiunii civile derivând din săvârșirea
179
unei infracțiuni. Între particulari și Capacitatea de exercițiu
administrație, tranzacția poate stinge
Pentru a tranzacționa, părțile trebuie
orice fel de litigii, cu condiția ca să aibă deplina capacitate de a
părțile să poată să dispună, potrivit dispune de drepturile care formează
legii, de drepturile pe care doresc să obiectul contractului. Cei care nu au
le tranzacționeze. Spre exemplu, această capacitate pot tranzacționa
autoritățile administrative ar putea numai în condițiile prevăzute de lege,
încheia o tranzacție pentru stingerea adică prin reprezentant legal.
unui litigiu cu o societate comercială
căreia îi datorează o sumă de bani, Condițiile de formă
contra serviciului prestat de persoana Tranzacția trebuie să fie încheiată în
juridică în baza unui contract valabil scris, forma scrisă fiind necesară
încheiat. pentru ca tranzacția să poată fi
dovedită.
Indivizibilitatea tranzacției
Art. 2.269 din Codul civil stipulează
că tranzacția este indivizibilă în ceea Cauzele de nulitate
ce privește obiectul său, iar în lipsa Tranzacția poate fi afectată de
unei stipulații contrare, ea neputând aceleași cauze de nulitate ca orice alt
fi desființată în parte. contract, și anume, eroare, dol,
Întinderea tranzacției violență. Ea nu poate fi anulată
pentru eroare de drept referitoare la
Obiectul tranzacției este cel care îi chestiunile ce constituie obiectul
determină întinderea. În ipoteza în neînțelegerii părților și nici pentru
care părțile renunță la drepturi, la leziune.
acțiuni și la pretenții, renunțarea
privește doar cauza cu privire la care Tranzacția asupra unui act nul
s-a făcut tranzacția. Părțile își Potrivit Art. 2.274 din Codul civil,
păstrează aceleași drepturi, acțiuni și este nulă tranzacția încheiată pentru
pretenții cu privire la orice altă executarea unui act juridic lovit de
cauză. nulitate absolută, în afară de cazul în
Astfel, potrivit art. 2.270 (2) din care părțile au tranzacționat expres
Codul civil „tranzacția nu privește asupra nulității. În cazul în
decât cauza cu privire la care a fost care tranzacția s-a încheiat pentru
încheiată, fie că părțile și-au executarea unui act anulabil,
manifestat intenția prin expresii anularea tranzacției poate fi cerută
generale sau speciale, fie că intenția doar de partea care la data încheierii
lor rezultă în mod necesar din ceea ce tranzacției nu cunoștea cauza de
s-a prevăzut în cuprinsul tranzacției”. anulabilitate.
180
Este,de asemenea, cunoscut că litigiul fusese soluționat
nulă tranzacția încheiată pe baza printr-o hotărâre judecătorească
unor înscrisuri dovedite ulterior ca intrată în autoritatea lucrului
fiind false. judecat”.
În schimb, descoperirea
ulterioară de înscrisuri necunoscute Tranzacția constatată prin hotărâre
părților și care ar fi putut influența judecătorească
conținutul tranzacției nu reprezintă o
Deoarece este un contract,
cauză de nulitate a acesteia, cu
tranzacția care, punând capăt unui
excepția cazului în care înscrisurile au
proces început, este constatată
fost ascunse de către una dintre părți printr-o hotărâre judecătorească
sau, cu știința ei, de către un terț. Cu poate fi desființată prin acțiune în
toate acestea, tranzacția este nulă nulitate sau acțiune în rezoluțiune ori
dacă din înscrisurile descoperite reziliere. Ea poate fi, de asemenea,
rezultă că părțile sau numai una
atacată cu acțiune revocatorie sau cu
dintre ele nu aveau niciun drept
acțiunea în declararea simulației.
asupra căruia să poată tranzacționa.
Hotărârea prin care s-a
Tranzacția asupra unui proces desființat tranzacția în cazurile mai
terminat sus menționate face ca hotărârea
judecătorească prin
Potrivit Art. 2.277 din Codul civil, care tranzacția fusese constatată să
„tranzacția asupra unui proces este fie lipsită de orice efect.
anulabilă la cererea părții care nu a
181
VII. ACCESUL LA INSTANŢELE
DE CONTENCIOS ADMINISTRATIV
183
public sau de întârzieri supremaţiei acesteia.” Principiul
administrative. Aceste situaţii se fondator al organizării justiției ca
rezolvă de regulă în procese civile sau serviciu public îl constituie monopolul
de contencios administrativ deosebit statului asupra justiției.
de costisitoare atât pentru cetăţeni,
cât şi pentru administraţie, chiar dacă Justiţia este un atribut esenţial
în anumite condiţii conflictul s-ar al suveranităţii, aceasta însemnând
putea rezolva pe cale administrativă. că exclusivitatea statului cu privire la
Cercetătorii specialişti în drept realizarea actului de justiţie nu poate
public din cadrul proiectului au fi pusă sub semnul îndoielii, deci
înfăptuirea justiţiei nu poate fi
elaborat şi modele de proceduri de
partajată. Hotărârile sunt pronunţate
asistenţă şi soluţionare administrativă
„în numele legii”, iar legea este
a plângerilor cetăţenilor cu privire la
principiul ordonator al întregii vieţi
abuzuri şi nereguli (pentru o instituţie
a administraţiei publice locale, o etatice. Puterea de a face justiţie nu
instituţie a administraţiei publice implică numai valența de a spune
centrale şi o instituţie din sistemul dreptul (jurisdictio), ci şi pe cea de
judiciar). comandă (imperium): judecătorul, în
urma hotărârii date, dispune ca
aceasta să fie executată, la nevoie cu
7. 1. Justiția – monopol de concursul forţei publice (art. 658 CPC,
stat „(1) În cazurile prevăzute de lege,
precum şi când executorul
Înfăptuirea justiției constituie o judecătoresc consideră necesar,
activitate de serviciu public în sensul organele de poliţie, jandarmerie sau
dreptului administrativ, și anume o alţi agenţi ăi forţei publice, după caz,
activitate destinată să satisfacă o sunt obligaţi să sprijine îndeplinirea
nevoie de interes general. La fel ca, promptă şi efectivă a tuturor actelor
de pildă, educaţia sau sănătatea, de executare silită, fără a condiţiona
justiţia este unul dintre marile îndeplinirea acestei obligaţii de plata
servicii publice ale statului. Art. 1 unor sume de bani sau de efectuarea
alin. (2) din Codul de procedură civilă unei alte contraprestaţii”).
(CPC) dă expresie acestui principiu: Consecințe. Din asumarea de
„În înfăptuirea justiţiei, instanţele către stat a rolului de a înfăptui
judecătoreşti îndeplinesc un serviciu justiţia decurg trei consecinţe
de interes public, asigurând importante:
respectarea ordinii de drept, a
libertăţilor fundamentale, a - nicio altă autoritate în afara
drepturilor şi intereselor legitime ale instanţelor judecătoreşti legal
persoanelor fizice şi persoanelor instituite nu poate împărţi justiţia,
juridice, aplicarea legii şi garantarea prin intermediul hotărârilor care să
184
se bucure de autoritatea lucrului apărarea drepturilor, a libertăţilor şi
judecat şi de forţă executorie (art. a intereselor sale legitime.
126 alin. (1) din Constituţie: „(1)
- statul este obligat să împartă
Justiţia se realizează prin Înalta Curte
justiţia atunci când este solicitat.
de Casaţie şi Justiţie şi prin celelalte
instanţe judecătoreşti stabilite de Statul, deţinând monopolul justiţiei,
lege.”). datorează cetăţenilor justiţia, la fel
cum le datorează ordinea şi siguranţa
Potrivit Constituţiei, instanţele socială; instanţele nu pot refuza
judecătoreşti trebuie să fie create soluţionarea cererilor cu care sunt
prin lege. În consecinţă, prin art. 2 învestite. Potrivit art. 5 alin. (1) CPC,
din Legea nr. 304/2004 s-au stabilit „Judecătorii au îndatorirea să
instanţele civile: Înalta Curte de primească şi să soluţioneze orice
Casaţie şi Justiţie, curţi de apel, cerere de competenţa instanţelor
tribunale, tribunale specializate, judecătoreşti”. Alin. (2) al aceluiaşi
instanţe militare, judecătorii. Chiar articol: „Niciun judecător nu poate
dacă există unele organisme cu refuza să judece pe motiv că legea nu
atribuţiuni jurisdicţionale, precum prevede, este neclară sau
Consiliul Superior al Magistraturii, incompletă.”
Consiliul Concurenţei, Oficiul de Stat
pentru Invenţii şi Mărci etc., care se Acest principiu a fost integrat,
plasează înafara sistemului judiciar, prin art. 5 alin. (2), în Legea nr.
monopolul statului ca distribuitor de 303/2004: „Judecătorii nu pot refuza
să judece pe motiv că legea nu
justiţie prin intermediul unui sistem
prevede, este neclară sau
specific de organe nu poate fi pus în
incompletă.” În consecinţă, dacă
chestiune. Tocmai de aceea
judecătorul nu poate descoperi în
hotărârile oricărui organ nejudiciar cu
atribuţiuni jurisdicţionale pot fi lege soluţia litigiului cu care a fost
atacate, în ultimă instanţă, în faţa învestit, este obligat, potrivit art. 5
instanţelor judecătoreşti. alin. (3) CPC, să recurgă la diferite
metode de interpretare a legii,
În acest sens, art. 21 alin. (1) și anume la uzanţe, la analogie și în
(2) al Constituţiei („(1) Orice cele din urmă la principiile generale
persoană se poate adresa justiţiei ale dreptului şi la echitate, pentru a
pentru apărarea drepturilor, a rezolva cauza cu care a fost sesizat.
libertăţilor şi a intereselor sale Altminteri, împotriva judecătorului se
legitime. (2) Nici o lege nu poate poate declanşa procedura răspunderii
îngrădi exercitarea acestui drept.”) şi disciplinare şi, eventual, poate fi
art. 6 din Legea nr. 304/2004 obligat la daune-interese.
precizează că accesul la justiţie nu
poate fi îngrădit, orice persoană - obligaţia de a realiza actul de
putându-se adresa justiţiei pentru justiţie trebuie îndeplinită într-un
185
termen rezonabil, sintagmă de primii judecători ai cauzei. Cu alte
consacrată de art. 21 alin. (3) din cuvinte, aceasta este regula care
Constituţia României („Părţile au presupune organizarea sistemului
dreptul la un proces echitabil şi la judiciar astfel încât o hotărâre
soluţionarea cauzelor într-un termen judecătorească să poată fi supusă
rezonabil.”). controlului judiciar la o instanţă
Această exigenţă a fost înscrisă superioară, pentru a se înlătura
în Convenţia europeană a drepturilor eventualele erori de judecată
omului care, prin art. 6, impune săvârşite de instanţa ierarhic
fiecărui stat european să adopte inferioară. în acest sens, instanţele
toate măsurile necesare pentru ca sunt grupate două câte două, astfel
actul de justiţie să nu fie îndeplinit în încât un proces judecat într-o
cursul unor termene anormal de lungi. instanţă să poată ajunge apoi în faţa
Şi Codul de procedură civilă a unei instanţe superioare. De aceea se
asimilat-o şi a prevăzut, în art. 6, că spune că justiţia este organizată pe
întregul proces, inclusiv în faza sistemul dublului grad de jurisdicţie.
executării silite, trebuie soluţionat Pentru a determina câte grade de
într-un termen optim şi previzibil. În jurisdicţie sunt într-un sistem
acest scop, instanţa este datoare să procesual trebuie stabilit de câte ori
dispună toate măsurile permise de o pricină poate fi judecată în fond.
lege care să asigure desfăşurarea cu Judecata în fond presupune o
celeritate a judecăţii. cercetare a cauzei atât din punct de
vedere al legalităţii, al normelor de
7.2. Trăsăturile drept aplicabile, cât şi din punct de
caracteristice ale vedere al temeiniciei, al aprecierii
probelor administrate în cauză. în
serviciului public al sistemul nostru de drept, o pricină
justiţiei poate fi judecată în fond de două ori:
în primă instanţă şi în apel. Faptul că
Organizarea justiției pe hotărârea poate fi supusă şi unui
control de legalitate, prin intermediul
sistemul dublului grad de recursului, nu înseamnă că există trei
jurisdicție grade de jurisdicţie, întrucât în recurs
nu poate fi examinată decât
Organizarea justiţiei pe sistemului legalitatea hotărârii, nu şi temeinicia
dublului grad de jurisdicţie este ei.
principiul care asigură verificarea şi Sistemul dublului grad de
controlul hotărârilor judecătoreşti jurisdicție deschide unei părţi, a cărei
date în primă instanţă de către o pretenţie a fost respinsă în primă
instanţă superioară, în scopul instanţă, facultatea de a se adresa
înlăturării posibilelor greşeli săvârşite unei jurisdicţii superioare, pentru ca
186
aceasta să procedeze la un nou Cu alte cuvinte, apelul poate fi
examen al elementelor de fapt şi de exercitat de partea nemulţumită
drept ale pricinii. În măsura în care pentru orice motive de nelegalitate şi
reexaminarea afacerii se realizează netemeinicie, fără a fi necesară
de către o jurisdicţie colegială îndeplinirea vreunei condiţii speciale.
compusă din magistraţi profesionişti
dotaţi cu un grad mai mare de Egalitatea în fața justiției
experienţă, este justificat să se
aprecieze că sistemul este susceptibil Principiul egalităţii în faţa justiţiei
să conducă la rectificarea semnifică faptul că toate persoanele
eventualelor erori comise de primii au vocaţie egală de a fi judecate de
judecători. Se urmăreşte, astfel, aceleaşi instanţe judecătoreşti şi
optimizarea deciziei finale. Totodată, după aceleaşi reguli de fond şi de
existenţa acestui control constituie procedură, fără nici o discriminare.
pentru părţi o garanţie că o eventuală Acest principiu este proclamat în art.
nedreptate va putea fi înlăturată, iar 16 alin. (1) din Constituţie, care
pentru judecător un stimulent pentru prevede că cetăţenii sunt egali în faţa
îndeplinirea atribuţiilor cu maximă legii şi a autorităţilor publice, fără
exigenţă. privilegii şi fără discriminări, alin. (2)
În consecinţă, în sistemul subliniind că nimeni nu este mai
judiciar român, hotărârea primei presus de lege. Acelaşi principiu este
instanţe este supusă, sub aspectul reafirmat prin art. 124 alin. (2) din
legalităţii şi temeiniciei, controlului Constituţie şi reluat de 4 din L.
instanţei de apel, la care se adaugă 303/2004 şi art. 7 din Legea nr.
un control suplimentar de legalitate 304/2004.
exercitate prin recurs, dar care, dat Principiul egalităţii în faţa
fiind că recursul este o cale justiţiei este de aplicaţie generală, în
extraordinară de atac, nu constituie sensul că este incident nu numai în
un al treilea grad de jurisdicţie. privinţa cetăţenilor români, ci şi a
Art. 456 CPC precizează că străinilor şi apatrizilor, care pot
apelul este calea ordinară de atac. De accede liber la justiţia română, fără
asemenea, art. 466 CPC afirmă că nici un obstacol legat de cetăţenie
„hotărârile pronunţate în primă sau naţionalitate.
instanţă pot fi atacate cu apel, dacă Acest principiu mai este
legea nu prevede în mod expres analizat şi ca principiu al egalităţii
altfel”. Apelul are efect devolutiv, armelor. Element esenţial al noţiunii
consacrat de art. 476 CPC: „Apelul mai largi de proces echitabil,
exercitat în termen provoacă o nouă egalitatea armelor este totuşi mai
judecată asupra fondului, instanţa de mult o chestiune de echilibru
apel statuând atât în fapt, cât şi în procesual decât una de echitate. Ea
drept.” implică obligaţia statului de a oferi
187
fiecărei părţi o posibilitate rezonabilă sistemele judiciare, legiuitorul
de a-şi susţine cauza, în condiţii care intervine pentru reducerea acestor
să nu o plaseze într-o situaţie de net inegalităţi, dar nicăieri mecanismele
dezavantaj în raport de adversarul adoptate nu reuşesc să le înlăture
său. Acesta este şi sensul art. 8 din complet.
CPC: „În procesul civil părţilor le este
garantată exercitarea drepturilor Gratuitatea justiției
procesuale, în mod egal şi fără
discriminări.” Acest principiu poate fi astfel definit
Principiul egalităţii în faţa concis: justiţiabilii nu-şi plătesc
justiţiei poate cunoaşte unele limitări judecătorii, pentru că judecătorii
în drept, dar mai îngrijorătoare sunt sunt funcţionari plătiţi de stat. El
însă limitările de fapt pe care le apare ca un corolar al principiului
poate întâmpina principiul egalităţii egalităţii în faţa justiţiei, instrument
în faţa justiţiei. Acestea sunt extrem de realizare al acestuia. Principiul
de dificil de înlăturat deoarece sunt gratuităţii justiţiei este, așadar,
consecinţa inegalităţilor economice regula potrivit căreia justiţia este un
(în condiţiile unei tot mai accentuate serviciu public gratuit, organizat de
polarizări a societăţii) sau sociale. stat, judecătorii, procurorii, grefierii
Astfel, de multe ori, ori restul personalului auxiliar fiind
dificultăţile economice, cu consecinţa plătiţi de stat, iar nu de părţi, ca în
imposibilităţii de a suporta sarcina cazul arbitrajului. în acest sens se
cheltuielilor de judecată împiedică de spune că justiţia este gratuită.
facto accesul la justiţie. Inegalitatea Principiul nu este nesocotit prin
economică înseamnă, de cele mai faptul că părţile sunt obligate să
multe ori, şi inegalitate socială, plătească taxe de timbru ori timbru
faţete ale aceluiaşi dezechilibru judiciar. De asemenea, şi celelalte
major, care generează şi lipsa cheltuieli pe care le presupune
accesului la justiţie sau, cel puţin, o procesul civil, cum ar fi onorariile
protecţie judiciară a drepturilor avocaţilor, onorarii de expertiză,
insuficientă ori inadecvată. Justiţia cheltuieli pentru administrarea
pare multor persoane, din cele mai probelor, nu încalcă acest principiu,
defavorizate pături sociale, deoarece la cererea părţii care a
îndepărtată şi misterioasă, obţinut câştig de cauză, cealaltă
inaccesibilă, datorită limbajului cvasi- parte, căzută în pretenţii, va putea fi
ezoteric şi regulilor sale aparent obligată, prin chiar hotărârea ce se va
ritualice. Cu alte cuvinte, slaba pronunţa, să restituie în cadrul
pregătire intelectuală blochează cheltuielilor de judecată, în tot sau în
adeseori accesul la justiţie, ceea ce parte, sumele avansate.
conduce la grave inechităţi şi deci la Organizarea de către puterea
inegalitate în faţa justiţiei. În toate etatică a unui serviciu public
188
îndatorat cu administrarea justiţiei nu Ajutorul public judiciar
implică totuşi necesarmente
gratuitatea completă sau parţială a Gratuitatea justiţiei înseamnă, stricto
acestuia, cu excluderea oricărei sensu, ca justiţia să fie pusă gratuit la
participări financiare din partea îndemâna celui mai mare număr
utilizatorilor. În fond, orice serviciu posibil de persoane, în condiţii de
public are un cost social, în personal egalitate. Aceasta implică însă şi
şi în dotări materiale. Justiţia nu este posibilitatea justiţiabililor de a apela
însă un serviciu public obişnuit pentru la serviciile avocaţilor, de a suporta
că, în principiu, nu s-ar putea admite costul expertizelor, al indemnizării
ca unei persoane lipsite de venituri martorilor, al onorariilor executorilor
sau cu resurse modeste să-i fie judecătoreşti tot în condiţii de
refuzat accesul la justiţie. Totuşi, pe gratuitate. Afirmaţia că justiţia
de altă parte, eficacitatea apărării română este gratuită apare ca fiind
intereselor persoanelor în faţa vădit eronată.
tribunalelor presupune, a priori, Codul de procedură civilă
cheltuieli cu susţinerea unui întreg consacră, prin art. 90, asistenţa
aparat jurisdicţional, unele dintre ele judiciară, destinată să asigure
legate de infrastructură, altele legate persoanei care nu poate face faţă
de recursul la diferite categorii de cheltuielilor pe care le presupune
profesionişti. Este vorba deci de nişte declanşarea şi susţinerea unui proces
cheltuieli, la nivelul întregii societăţi, civil, fără a primejdui propria sa
considerabile. întreţinere sau a familiei sale,
Supusă acestor constrângeri facilităţile necesare purtării unui
contradictorii, finanţarea justiţiei proces. Textul menţionat precizează
necesită realizarea unor echilibre cu că asistenţa judiciară se acordă în
atât mai complicate, cu cât cotele din condiţiile legii speciale. Legea
bugetul public care îi sunt afectate specială o constituie OUG nr. 51/2008
sunt, în general, modeste. Observaţia privind ajutorul public judiciar în
este în mod particular valabilă în materie civilă, prin care s-a transpus
societatea românească actuală, unde în dreptul intern Directiva Consiliului
„foamea” de justiţie este în creştere, UE 2003/8/CE privind îmbunătăţirea
alimentată fiind şi de adoptarea unui accesului la justiţie în cazul litigiilor
mare număr de legi cu un grad ridicat transfrontaliere, prin stabilirea de
de complexitate. Se pune aşadar în reguli minimale comune referitoare la
mod acut găsirea unor mecanisme asistenţa judiciară acordată în cadrul
care să înlăture piedicile în calea acestor categorii de cauze. Aceasta
accesului la justiţie din considerente prevede standarde minime pentru toţi
financiare şi să confere o anume cetăţenii UE, prin care se asigură
consistenţă sintagmei, deseori efectivitatea accesului la justiţie.
invocate, de „gratuitate a justiţiei”.
189
Ajutorul public judiciar poate fi Textul a fost integrat în Legea
definit ca acea instituţie care permite nr. 304/2004, republicată, prin art.
persoanelor lipsite de resurse 10. Acesta reuneşte ideile
suficiente de a fi exonerate de fundamentale ale oricărui sistem de
obligaţia de a plăti – integral sau drept pozitiv modern: a echităţii,
parţial – cheltuielile legate de celerităţii, independenţei puterii
purtarea unui proces judiciar: taxe de judecătoreşti, publicităţii proceselor
timbru, onorarii de avocat, onorarii judiciare şi imparţialităţii actului de
ale executorilor judecătoreşti. Este, judecare. Echitatea este principiu al
potrivit legii, o formă de asistenţă dreptului, celeritatea este unul din
acordată de stat, care are ca scop principiile tragerii la răspundere
asigurarea dreptului la un proces juridică, independenţa puterii
echitabil şi garantarea accesului egal judecătoreşti este un principiu
la actul de justiţie, pentru realizarea politico-juridic, publicitatea
unor drepturi sau interese legitime pe proceselor judiciare şi imparţialitatea
cale judiciară, inclusiv pentru actului de judecare sunt principii
executarea silită a hotărârilor procesuale.
judecătoreşti sau a altor titluri Potrivit Principiilor de la
executorii. Bangalore privind conduita judiciară
(Proiectul Codului de Conduită
Neutralitatea judecătorului Judiciară de la Bangalore 2001
adoptat de Grupul Judiciar pentru
Garanţie fundamentală a Întărirea Integrităţii Justiţiei, aşa cum
justiţiabilului, necesara neutralitate a a fost revizuit la Masa Rotundă a
judecătorului chemat să tranşeze Preşedinţilor Curţilor Supreme ţinută
între pretenţiile opuse ale părţilor, la Palatul Păcii, Haga, 25-26
este subliniată prin art. 6 par. 1 al noiembrie 2002), întrucât un corp
Convenţiei europene pentru apărarea judiciar competent, independent şi
drepturilor omului şi a libertăţilor imparţial este de asemenea esenţial
fundamentale: „Orice persoană are pentru ca instanţele să îşi
dreptul la judecarea în mod echitabil, îndeplinească rolul în susţinerea
în mod public şi într-un termen constituţionalismului şi a statului de
rezonabil a cauzei sale, de către o drept, s-a încercat enunțarea – prin
instanţă independentă şi imparţială sugestii de bune practici în aplicare –
instituită de lege, care va hotărî fie a trei principale valori ale corpului
asupra încălcării drepturilor şi judiciar: independența,
obligaţiilor sale cu caracter civil, fie imparțialitatea și integritatea.
asupra temeiniciei oricărei acuzaţii în În seria de garanţii specifice
materie penală îndreptate împotriva ale imparţialităţii judecătorului, cu
sa…” caracter preventiv, se înscrie şi
strămutarea pricinii (art. 140-146
190
CPC), pentru motive de bănuială c) tribunalele;
legitimă. Bănuiala se consideră d) tribunalele specializate;
legitimă în cazurile în care există e) instanţele militare;
îndoială cu privire la imparţialitatea f) judecătoriile.
judecătorilor din cauza Organizarea judiciară se
circumstanţelor procesului, calităţii instituie având ca finalitate
părţilor ori unor relaţii conflictuale asigurarea respectării drepturilor şi a
locale. Pentru a se înlătura prezumţia libertăţilor fundamentale ale
că nepărtinirea judecătorilor unei persoanei, precum şi a dreptului la un
instanţe ar putea fi ştirbită, în caz de proces echitabil şi judecarea
admitere a cererii de strămutare, proceselor de către instanța de
procesul este trimis spre judecată la judecată în mod imparţial şi
una din instanţele judecătoreşti de independent. Competenţa organelor
acelaşi grad. judiciare este stabilită de lege.
Definiția instanței de judecată 7.3. Felurile jurisdicțiilor
Puterea judiciară este cea care Noţiunea de jurisdicţie
împarte dreptatea, prin soluţionarea
conflictelor juridice între persoane Cuvântului jurisdicţie (latină jus, juris
sau între acestea şi autorităţile = în drept şi dicto = rostire,
statului. Pentru a îndeplini această „expunere”) i se conferă mai multe
funcţie ea are juris dictio, adică accepţiuni: 1. Competenţa de a
puterea de a zice dreptul. În judeca a instanţelor judecătoreşti sau
concepţia tradiţională, judecătorul a organelor care au atribuţii de a
este cel care realizează şi pune în act judeca pricini de aceeaşi categorie; 2.
deciziile abstracte ale legii, care, Jurisdicţie specială, instanţa care are
pornind de la un fapt constatat şi de competenţa stabilită pentru anumite
la o regulă ţinută ca aplicabilă acestui cauze.
fapt, trage concluzia unui
raţionament şi dă, astfel, sentinţa. a) Noţiunea de jurisdicţie ca putere
Justiţia este activitatea de a decide asupra conflictelor ivite
instituţionalizată de acest tip. între diferitele subiecte de drept –
Instanţă judecătorească este persoane fizice sau juridice – prin
organul de stat prin intermediul aplicarea legii, coincide cu sensul
căruia se înfăptuieşte justiţia şi se din dreptul roman (de altfel, aceasta
exercită puterea judecătorească. este şi semnificaţia rezultată din
Instanțele de judecată sunt, potrivit etimologie, jus dicere însemnând a
legii: pronunţa dreptul). Această
a) Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie; semnificație a cuvântului jurisdicţie,
b) curţile de apel; de totalitate a puterilor date
191
magistraților pentru administrarea autor, procedura contencioasă este
justiţiei îşi are izvorul în cea „în cadrul căreia se tinde la
suveranitatea statului şi constituie rezolvarea judiciară a unui „diferend”
una din expresiile acesteia. Ea juridic, a unui „dezacord” între
constituie temeiul organizării subiectele aflate într-o relaţie
autorităţilor însărcinate cu juridică…”161, în timp ce procedura
administrarea justiţiei. Deci, puterea necontencioasă „nu are ca obiect un
atribuită organelor abilitate cu „diferend juridic”, nu „opune un
soluţionarea unor conflicte subiect de drept altuia sau
intervenite în viaţa socială reprezintă altora…”162. Graniţa dintre cele două
mijlocul prin care se realizează proceduri nu este totuşi absolută.
funcţia de administrare a justiţiei.
În mod tradiţional, se consideră
b) Noţiunea de jurisdicţie ca sistem că jurisdicţia contencioasă este
de organe prin care statul principala componentă a activităţii
distribuie justiţia. În acest sens, se organelor judiciare, neputând fi însă
vorbește despre „jurisdicții”. minimalizată nici jurisdicţia graţioasă
Constituţia însăși, dar şi alte legi, care, anterior instaurării regimului
când se referă la comunist, era exclusiv de competenţa
„instanţe” şi la categoriile de organelor judecătoreşti. După
instanțe, are în vedere această înfiinţarea notariatelor de stat, cel
accepţiune. Clasificarea jurisdicţiilor, mai mare număr de atribuţii
care constituie obiectul prezentei necontencioase au fost preluate de
secţiuni, are în vedere prima dintre acestea, iar în actuala reglementare
accepţiuni. Cea de a doua notarii publici le păstrează pe cele
semnificaţie fundamentează mai multe ca, de pildă, procedura
structurarea sistemului judiciar. succesorală graţioasă, adăugându-li-
se altele noi, precum, în parte,
Jurisdicţia contencioasă şi procedura divorţului.
jurisdicţia necontencioasă Totodată, ca o consecinţă a
amplificării vieţii juridice a societăţii,
În funcţie de criteriul prezenţei sau s-a mărit numărul atribuţiilor
lipsei intereselor contrarii, spunerea necontencioase ce revin instanţelor
dreptului îmbracă una din cele două judecătoreşti, cu titlul de exemplu,
forme enunţate, ambele putând fi amintite: înregistrarea
reglementate distinct de Codul de partidelor politice, autorizările
procedură civilă, vechi – de la 1865 - privind societăţile civile, înregistrările
şi nou (procedura contencioasă: art. în registrul comerţului, publicitatea
192 şi urm.; procedura imobiliară.
necontencioasă: art. 527 şi urm.)160.
Potrivit caracterizării unui cunoscut
192
Jurisdicţia civilă, penală, Jurisdicţia constituţională se
administrativă şi realizează printr-un organ specializat
al statului – Curtea Constituţională,
constituţională care, în sistemul dreptului român
actual, nu face parte din structura
Această clasificare are la bază organelor judiciare propriu-zise, spre
criteriul naturii obiectului judecăţii. deosebire de sistemul anterior anului
Cu privire la tipurile de jurisdicţie 1948. Scopul acestei jurisdicţii este
menţionate se impun câteva exercitarea controlului asupra
precizări: constituţionalităţii legilor.
Jurisdicţiile civilă şi penală
Jurisdicţia de drept comun şi
sunt de competenţa aceloraşi organe
judiciare, existând însă deosebiri jurisdicţia de excepţie
privind:
În sistemul nostru de drept,
- obiectul judecăţii: pretenţie cu jurisdicţia de drept comun se
caracter civil – în procesul civil; faptă realizează prin intermediul sistemului
cu caracter penal – în procesul penal; instanţelor judecătoreşti, astfel cum
- mijloacele de restabilire a ordinii de este el reglementat prin Legea nr.
drept: prin intermediul executării 304/2004. Sistemul jurisdicțional
silite, în jurisdicţia civilă ; prin român este, în esența lui, monist, în
aplicarea pedepselor, în jurisdicţia condițiile în care noile tribunale
penală; specializate au în compoziția lor
judecători profesioniști și procedurile
- titularul acţiunii: în jurisdicţia urmate sunt de drept
civilă, acţiunea aparţine titularului comun.
unui drept subiectiv sau al unui
interes legitim (persoană fizică sau Jurisdicțiile speciale sau, cum
juridică), în timp ce în jurisdicţia le-am numit, excepționale, sunt – în
penală acţiunea aparţine statului; sistemul român - generatoare de
controverse, deși unele dispoziţii
- procedura: fiecare din cele două legislative actuale tind să realizeze
tipuri de jurisdicţii dispune de câte un racordarea la tendinţa dominantă pe
sistem specific de norme procedurale. plan european. Putem să admitem în
categoria jurisdicțiilor speciale, cu
Jurisdicţia administrativă se
titlul de exemplu:
realizează tot de instanţele
judecătoreşti de drept comun, dar - jurisdicțiile administrative, care,
competenţele acestora şi regulile de potrivit art. 21 alin. (4) din
procedură prezintă unele Constituție, sunt facultative și
particularităţi. gratuite. În doctrină sunt astfel
calificate organisme precum: Consiliul
193
Național pentru Soluționarea politic, de natură necontencioasă, cât
Contestațiilor (organizat prin O.G. nr. și un control din partea autorității
76/2010); comisiile de reexaminare judecătorești, care privește
sau de contestații din cadrul legalitatea actelor administrative.
Departamentului Apeluri al Oficiului
de Stat pentru Invenții și Mărci; Contenciosul administrativ
Consiliul Național pentru Combaterea reprezintă o garanție a statului de
Discriminării (O.G. nr. 137/2000), drept. Contenciosului administrativ îi
Consiliul de Administrație a B.N.R. este recunoscut, în mod tradițional,
rolul de a proteja particularul,
- jurisdicția constituțională, realizată cetățeanul, împotriva abuzurilor
de Curtea Constituțională; săvârșite contra lui de către stat (de
„cetate”), prin autoritățile sale,
- jurisdicția disciplinară, care se concretizate în acte administrative
realizează de diferite organisme, de care emană de la acestea.
regulă de natură administrativă, În doctrina administrativă
învestite cu atribuții disciplinare actuală, contenciosul administrativ a
(Colegiul Central de Disciplină al fost definit:
Ministerului Educației Naționale și
colegiile de disciplină de pe lângă - în sens larg, ca reprezentând
inspectoratele școlare, prevăzute de totalitatea litigiilor de competența
Legea nr. 1/2011 sau Consiliul instanţelor judecătoreşti, dintre un
Superior al Magistraturii, de pildă). organ al administraţiei publice,
respectiv, un funcționar public, o
7.4. Contenciosul administrativ autoritate publică, în general sau,
după caz, o structură autorizată să
Etimologic, cuvântul contencios presteze un serviciu public, pe de-o
derivă din latinescul contendo, parte, și alt subiect de drept, pe de
contendere, care evocă ideea unei altă parte, în care autoritatea publică
înfruntări prin luptă (în sens apare ca purtătoare a prerogativelor
metaforic, luptă a unor interese de putere publică (totalitatea litigiilor
contrarii). Funcționarea celor trei juridice în care se află administrația
puteri în stat presupune, pe lângă publică cu cei administrați, indiferent
separarea lor (potrivit clasicului de natura juridică a acestora, de
principiu al separației puterilor), și o drept comun sau de drept public); iar
colaborare și un control reciproc, în
scopul realizării unui echilibru - în sens restrâns, ca evocând
necesar bunei funcționări a statului totalitatea litigiilor de competenţa
respectiv (checks and balances). secţiilor de contencios administrativ.
Asupra activității puterii
executive se exercită atât un control
parlamentar, care este un control
194
7.5. Temeiuri constituționale aplicabilitate implicită și în regimul
ale contenciosului juridic al contenciosului
administrativ; - art. 1 alin. (5) și art.
administrativ 16 alin. (2), care proclamă
supremația Constituției și legalitatea,
Actuala Constituție a României a au chiar o aplicare expresă, rostul
cuprins, încă din forma sa inițială, din contenciosului administrativ fiind
1991, prevederi care reprezentau acela de a garanta legalitatea în
veritabile fundamente constituționale activitatea administrației publice și
ale contenciosului administrativ. Este de a proteja persoanele împotriva
vorba despre fostul art. 48 (în unor eventuale încălcări ale legii, cu
prezent, art. 52), denumit „dreptul consecințe vătămătoare pentru
persoanei vătămate de o autoritate drepturile și interesele lor legitime; și
publică”, coroborat cu art. 21, - dispoziţii care reprezintă
consacrat „liberului acces la justiție”. izvoare exprese ale contenciosului
După revizuirea legii fundamentale, a administrativ.
avut loc o modificare și o completare
cu caracter revoluționar a Dispoziții care reprezintă
prevederilor care constituie izvoare exprese ale
fundamentele constituționale ale
contenciosului administrativ.
contenciosului administrativ
197
care legiuitorul constituant le-a a) s-a lărgit considerabil temeiul
rezervat reglementării legii organice. acţiunilor în contencios administrativ,
extinzându-l, dincolo de limita
Enumerarea reglementării dreptului subiectiv încălcat, şi la
contenciosului administrativ printre interesul legitim;
materiile rezervate legilor organice
relevă semnificaţia pe care legiuitorul b) s-a extins sfera actelor ce pot fi
constituant a recunoscut-o acestei atacate în contenciosul administrativ,
instituții şi nici nu se putea altfel în incluzând cererile celor vătămaţi prin
contextul în care ea reprezintă una ordonanţe sau dispoziţii din ordonanţe
dintre garanţiile statului de drept. pe care Curtea Constituțională le-a
declarat neconstituţionale;
Art. 154 alin. (1)
reglementează regimul actelor c) au fost recunoscute expres
normative raportate la legea jurisdicțiile administrative speciale,
fundamentală, statuând că acestea care pot avea doar caracter facultativ
rămân în vigoare, în măsura in care şi gratuit;
nu contravin prevederilor prezentei
d) a fost garantat controlul de
Constituţii. Per a contrario, dacă o
legalitate asupra actelor
normă legală contravine Constituţiei,
administrative pe calea
ea nu mai poate fi menţinută în
contenciosului administrativ, ca
circuitul juridic Acest text reprezintă
sediul fenomenului de regulă, prevăzându-se și excepțiile de
constituționalizare a dreptului, în la acest control.
ansamblul său şi, în cadrul acestuia, a Principii care se aplică în
contenciosului administrativ. El şi-a
relevat semnificaţia, cu precădere, procedura contencioasă
sub incidenţa primei legi în materie, Persoana care se consideră
nr. 29/1990, care, fiind o lege pre- vătămată într-un drept al său ori
constituțională, a trebuit trecută prin într-un interes legitim printr-un
„filtrul” Constituţiei în procesul de act administrativ individual,
interpretare şi aplicare a ei, ceea ce înainte de a se adresa instanţei de
s-a şi realizat. În sinteză, contencios administrativ
interpretând semnificaţia competente, trebuie să urmeze
modificărilor operate prin legea de procedura administrativă
revizuire a Constituţiei, se poate prealabilă.
spune că acestea au creat premisele
consolidării contenciosului Orice activitate jurisdicţională
administrativ şi, implicit, pe cele ale trebuie să respecte principiul
statului de drept, din următoarele contradictorialităţii, cât şi dreptul
considerente: la apărare.
198
Independenţa instanţei priveşte b. litigiul a fost generat fie de
independenţa sa faţă de celelalte emiterea/adoptarea sau încheierea
autorităţi ale statului, precum şi unui act administrativ nelegal, fie de
independenţa şi imparţialitatea sa nesoluționarea în termenul legal a
faţă de părţile din proces. unei cereri.
Dreptul la apărare, consfinţit prin Indiferent de situație,
Constituţie, se referă la asistenţa vătămarea privește, ca în cazul
juridică facultativă, potrivit căreia oricărei acțiuni judiciare, de altfel,
părţile au dreptul să dispună după vătămarea unei drept recunoscut de
cum cred de cuviinţă. lege sau a unui interes legitim.
Existenţa unei jurisdicţii Definiție: Totalitatea litigiilor
administrative prealabile nu dintre autoritățile publice, pe de o
exclude liberul acces la justiţie. parte, și cei vătămați în drepturile și
Principiul unităţii de jurisdicţie interesele lor legitime, pe de altă
presupune că unele şi aceleaşi parte, deduse din acte administrative
instanţe de contencios tipice sau asimilate considerate ca
administrativ vor soluţiona, în ilegale, de competența secțiilor de
fond şi în recurs, toate categoriile contencios administrativ ale
de litigii de contencios instanțelor judecătorești, guvernate
administrativ. de un regim juridic predominant de
drept public.
7.6. Contenciosul
administrativ: trăsături Trăsături caracteristice
caracteristice În identificarea acestor trăsături, s-au
avut în vedere atât dispozițiile Legii
Definiția contenciosului administrativ: fundamentale, cât și pe cele ale legii-
analizând definiția legală (art. 2 alin. cadru în materie, al unor acte
(1) litera e) din Legea nr. 554/2004), normative cu caracter special,
constatăm că ea cuprinde precum și pe cele ale Codului de
următoarele elemente de conținut ale procedură civilă, care constituie
contenciosului administrativ: drept comun și în materia
1. este o activitate de soluționare a contenciosului administrativ:
unor litigii, care se desfășoară potrivit
legii organice; a) reglementarea contenciosului
2. litigiile care se soluționează pe administrativ este rezervată unei legi
calea contenciosului administrativ au organice;
două elemente specifice: b) control judecătoresc de legalitate
a. faptul că cel puțin una atât asupra actului administrativ
dintre părți este o autoritate publică; propriu-zis, cât și asupra actului
administrativ asimilat;
199
c) pot fi atacate actele emise de unei cereri, este îndreptăţită să
autoritățile publice; obţină recunoaşterea dreptului
pretins sau a interesului legitim,
d) vizează verificarea legalităţii anularea actului şi repararea
actelor şi faptelor administrative, pagubei.”).
nefiind un control de oportunitate;
În ceea ce privește Legea nr.
e) este un contencios de plină 554/2004, cu toate modificările și
jurisdicție (instanța poate să dispună: completările ei, prevede condițiile
anularea actului, recunoașterea speciale de admisibilitate pe care le
dreptului pretins sau a interesului consacră reglementarea-cadru, cărora
legitim, repararea pagubei); li se adaugă condițiile generale de
f) caracterul obligatoriu al plângerii admisibilitate a unei acțiuni în
prealabile; justiție, care sunt consacrate de
prevederile Codului de procedură
g) se desfăşoară în baza unei civilă.
proceduri specifice, cu caracter
jurisdicţional, bazată pe Legea nr. 554/2004 consacră
contradictorialitatea dezbaterilor şi următoarele condiții specifice de
independenţa judecătorilor; admisibilitate a unei acțiuni în
contenciosul administrativ:
h) consacrarea unor garanții
procesuale atât pentru judecarea - actul atacat să fie un act
cererilor, cât și pentru punerea în administrativ, în formă tipică sau
executare a hotărârilor judecătorești asimilată;
definitive. - actul atacat să emane de la o
autoritate publică;
7.7. Condiţiile de - vătămarea unui drept sau unui
admisibilitate a acţiunii în interes legitim, recunoscut de lege în
favoarea reclamantului; (acestea trei
contencios administrativ fiind condiții cu privire la actul
atacat), precum și efectuarea
Art. 52 alin. (2) din Constituția procedurii administrative prealabile
României trimit la o lege organică (sub forma recursului grațios și (sau) a
prin care să se stabilească atât recursului administrativ ierarhic);
condițiile, cât și limitele dreptului
consacrat de alin. (1) al celor două - respectarea termenului, legea
texte („Persoana vătămată într-un instituind termene de exercitare atât
drept al său ori într-un interes a plângerii prealabile, cât și a
legitim, de o autoritate publică, acțiunii, pentru actul atacat cu
printr-un act administrativ sau prin caracter individual (condiții cu privire
nesoluţionarea în termenul legal a la procedura de urmat).
200
Condițiile de admisibilitate creează reguli generale de conduită
referitoare la actul atacat (în cazul actului normativ) ori se
nasc, modifică sau sting raporturi
Condiția ca actul atacat să fie un act juridice (în cazul actului individual).
administrativ
În schimb, contractele administrative
În ce privește prima condiţie a reprezintă acte bilaterale încheiate
acţiunii directe în instanța de de autorităţile publice cu particularii
contencios administrativ, condiţia ca în scopul gestionării bunurilor
actul atacat să fie un act domeniului public şi a serviciilor
administrativ, analiza porneşte de la publice.
conținutul art. 52 alin. (1) din
Constituţia României. Astfel, potrivit Numai aceste acte juridice,
acestei dispoziţii, acțiunea în justiţie emise în regim de putere publică, pot
poate fi introdusă atât împotriva unui face obiectul acţiunii în contenciosul
act administrativ, cât şi împotriva administrativ, nu şi actele juridice
nesoluţionării în termenul legal a civile ale autorităţilor publice. Nu
unei cereri (fie ca urmare a refuzului sunt supuse acestui tip de control
de a soluţiona, fie ca urmare a judecătoresc, nici acele activităţi ale
tardivităţii în soluţionare, ceea ce autorităţilor publice care nu produc
echivalează cu tăcerea efecte juridice, denumite în doctrină
administraţiei). „operaţiuni tehnico-administrative”,
Deci, în ce privește identificarea precum: certificatele de stare civilă,
acestor categorii de acte juridice avizele etc. Totuşi, natura juridică a
supuse cenzurii instanţei de unui înscris nu se determină exclusiv
contencios administrativ, legea face pe baza denumirii acestuia, ci având
distincţie între actele administrative în vedere şi conţinutul respectivului
unilaterale propriu-zise, pe de-o înscris.
parte, şi actele administrative
Exemplu: un certificat de atestare a
asimilate, pe de altă parte, în
dreptului de proprietate asupra unui
categoria cărora a inclus contractele
teren aferent construcţiilor unei
administrative şi refuzul nejustificat
societăţi comerciale, emis în temeiul
al autorităţilor publice.
H.G. nr. 834/19914, este un act
administrativ, întrucât, deşi poartă
Actul administrativ unilateral denumirea de certificat, el a dat
reprezintă manifestarea de voință naştere unui drept de proprietate.
expresă şi exclusivă a unei autorităţi
publice pentru realizarea puterii
Precizăm însă că operaţiunile
publice sau, altfel spus, pentru
administrative care au natura juridică
organizarea executării şi executarea
a refuzului emiterii unor acte
în concret a legilor, prin care se administrative privind recunoaşterea
201
unor drepturi sau interese legitime dreptului de apreciere, adică pe
pot fi cenzurate, sub aspectul excesul de putere.
legalităţii lor, de către instanţele de
contencios administrativ. Noțiunea de „refuz tacit”: Legea nr.
554/2004 a asimilat acest refuz
Potrivit Legii nr. 554/2004 se
actului administrativ unilateral (de
asimilează actelor administrative
autoritate) pentru a-l supune
unilaterale şi „refuzul nejustificat de
aceluiaşi regim juridic în ce priveşte
a rezolva o cerere referitoare la un
controlul său de legalitate pe cale
drept sau la un interes legitim” sau,
judecătorească.
după caz, „faptul de a nu răspunde
solicitantului în termenul legal”, Legea nr. 554/2004 reglementează
adică „tăcerea administraţiei”. două forme ale refuzului nejustificat:
Nesoluţionarea în termenul legal a refuzul expres şi refuzul tacit. Refuzul
unei cereri este definită în art. 2 tacit al autorităţilor publice, denumit
alin. (1) lit. h) al legii, ca „faptul de de lege „nesoluţionarea în termenul
a nu răspunde solicitantului în legal a unei cereri”, constă în faptul
termen de 30 de zile de la de a nu răspunde solicitantului în
înregistrarea cererii, dacă prin lege termen de 30 de zile de la
nu se prevede alt termen”. înregistrarea cererii, dacă prin lege
nu se prevede alt termen.
În ce priveşte refuzul nejustificat de a
soluţiona o cerere, acesta este definit Prin Ordonanţa de Urgenţă a
în art. 2 alin. (1) lit. i) ca Guvernului (OUG) nr. 27/2003 s-a
reprezentând „exprimarea explicită, stabilit că în cazul cererilor
cu exces de putere, a voinţei de a nu formulate pentru emiterea unei
rezolva cererea unei persoane”, fiind autorizaţii emise de autorităţile
asimilată refuzului nejustificat şi administraţiei publice acest refuz
„nepunerea în executare a actului are valoarea unei aprobări tacite de
administrativ emis ca urmare a către autoritatea publică a cererii
soluţionării favorabile a cererii sau petentului. Aceste dispoziţii nu se
după caz, a plângerii prealabile”. aplică emise în domeniul activităţilor
nucleare, a celor care privesc
!!! Pentru a fi vorba de un refuz regimul armelor de foc, muniţiilor şi
nejustificat, pe de-o parte, trebuie explozibililor, regimul drogurilor şi
să fim în prezenţa unei comunicări precursorilor, precum şi a
exprese a poziției autorităţii publice autorizaţiilor din domeniul siguranţei
căreia i s-a adresat cererea, iar pe naţionale.
de altă parte, refuzul de a soluţiona
favorabil cererea trebuie să se Astfel, în domeniile de aplicabilitate
bazeze pe depăşirea limitelor a ordonanţei, la expirarea termenului
202
de comunicare a răspunsului expres se unităţilor administrativ-teritoriale,
consideră că autoritatea publică a care acţionează în regim de putere
fost de acord cu emiterea publică pentru satisfacerea unui
autorizaţiei. În acest caz, particularul interes legitim public.
se va prevala de legea specială şi va
solicita autorităţii publice eliberarea În cadrul acestei activităţi de interes
dovezii emiterii actului solicitat, iar public, autorităţile publice emit acte
în caz de refuz, se poate adresa de autoritate (putere publică) care
instanţei de contencios administrativ pot leza anumite drepturi sau
doar pentru a i se elibera înscrisul interese legitime ale persoanelor
constatator al actului, nu pentru fizice sau juridice.
obligarea autorităţii publice la
emiterea actului, întrucât acesta a Exemplu: instanţele judecătoreşti,
fost emis ca urmare a aprobării tacite care desfăşoară activitatea de
a cererii reclamantului. Cu alte înfăptuire a justiţiei, emit, prin
cuvinte, în aceste cazuri conducătorii lor, unele acte
reglementate de legea specială, administrative de autoritate privind
promovarea unei acţiuni în contencios numirea şi revocarea din funcţie a
administrativ, potrivit Legii nr. unor persoane care fac parte din
554/2004, împotriva refuzului categoria personalului auxiliar sau
nejustificat al autorităţii publice de a încheie unele contracte
emite actul solicitat (de reclamant) administrative. De asemenea,
este lipsită de obiect. Camerele Parlamentului, care
desfăşoară activitatea legislativă,
Condiția ca actul atacat să emane de emit, prin intermediul Birourilor
la o autoritate publică: Sfera noţiunii Permanente, anumite acte
de „autoritate publică emitentă”: administrative de numire şi eliberare
calitatea de pârât în acţiunile în din funcție a personalului din cadrul
contenciosul administrativ nu este aparatului lor de lucru.
limitată la categoria autorităţilor din
sistemul administraţiei publice, ci pot Mai mult, sunt asimilate autorităţilor
avea această calitate procesuală şi publice şi persoanele juridice de
alte autorităţi publice, dacă prin drept privat care au fost autorizate,
actele lor au fost lezate drepturi sau prin lege sau prin acte administrative
interese legitime ale unor persoane emise în temeiul legii, să desfăşoare
fizice sau juridice. o activitate de interes public
(serviciu public) în regim de putere
Legea nr. 554/2004 prevede că publică, în cadrul căreia emit acte de
face parte din sfera noţiunii de putere prin care pot fi lezate
autoritate publică orice altă drepturi sau interese legitime ale
autoritate publică a statului sau a unor persoane. Unele dintre aceste
203
organisme private pot dobândi, în serviciilor publice și include
condiţiile legii, statut de utilitate următoarele categorii de autorități
publică, ceea ce le conferă şi dreptul publice:
la finanţare din fonduri publice, aşa - autorități ale administrației de
cum este cazul asociaţiilor şi stat, centrale și teritoriale (cei doi
fundaţiilor (art. 38 din O.G. nr. șefi ai executivului – Preşedintele
26/2000). României şi Guvernul României,
autorități ale administrației centrale
În doctrină şi în jurisprudenţă s-a de specialitate subordonate sau
statuat că au calitate procesuală autonome, prefect, servicii
pasivă în litigiile de contencios deconcentrate ale administrației
administrativ şi organismele private centrale de specialitate din teritoriu,
împuternicite de stat să desfăşoare alte structuri subordonate acestora);
activităţi de interes public (servicii
publice), precum: Uniunea Naţională - autorități autonome locale
a Barourilor din România, Uniunea (consiliile locale, consiliile județene,
Naţională a Notarilor Publici din primarul), președintele consiliului
România, Asociaţia Vânătorilor şi județean și structurile subordonate
Pescarilor din România etc. De lor;
asemenea, au această calitate
procesuală universităţile particulare - instituțiile publice și regiile
care, în cadrul activităţii de autonome de interes public, de la
nivel central și local.
învăţământ, emit acte de putere
publică care pot aduce atingere unor Autoritățile administrative, însă, sunt
drepturi sau interese legitime ale numai o categorie de autorități
particularilor. Actele de putere publice prin care, potrivit Legii nr.
publică emise de aceste organisme 554/2004 a contenciosului
private sau neguvernamentale au fost administrativ, înțelegem orice subiect
calificate ca fiind acte administrative de drept, public sau privat autorizat
prin delegaţie, pentru a fi deosebite de unul public, prin care se
de actele administrative propriu-zise desfășoară o activitate
emise de autorităţile publice (ale administrativă, prin intermediul
statului şi unităţilor administrativ- căreia se satisfac nevoi sociale de
teritoriale). interes public.
205
fundamentale. Unele drepturi prevederile art. 56 alin. (1) din Legea
subiective sunt concretizate prin acte nr. 393/2004, potrivit cărora
juridice individuale unilaterale sau consilierii locali răspund în nume
bilaterale ca, de exemplu, dreptul de propriu, pentru activitatea
proprietate asupra unui bun, care nu desfăşurată în exercitarea
poate fi dovedit în faţa instanţei de mandatului, precum şi solidar, pentru
contencios administrativ decât cu activitatea consiliului din care fac
actul (titlul) de proprietate. În parte şi pentru hotărârile pe care le-
schimb, pentru dovedirea existenţei au votat.
altor drepturi subiective ca, de
De asemenea, o persoană fizică va
exemplu, dreptul de a alege sau
putea ataca o hotărâre a Guvernului
dreptul de a fi ales, sunt suficientă
prin care un imobil a fost trecut în
invocarea prevederilor legale care le
domeniul public al unei unităţi
consfinţesc şi dovada faptului că
reclamantul îndeplineşte cerinţele administrativ-teritoriale, dacă a
legii pentru a avea exerciţiul acelor solicitat restituirea în natură a acelui
drepturi. imobil care i-a fost preluat abuziv de
stat, iar legea prevede posibilitatea
Noţiunea de „interes legitim privat” realizării acestui drept al său.
Dispoziţiile art. 2 alin. (1) lit. p) din
Existenţa unui interes legitim privat această lege privind noţiunea de
lezat printr-un act administrativ „interes legitim privat” ca şi condiţie
reprezintă o condiţie de de admisibilitate a acţiunii în
admisibilitate a acţiunii în contencios administrativ, se
contenciosul administrativ, în cazul în completează cu dispoziţiile art. 33 din
care reclamantul nu poate justifica Codul de procedură civilă intitulat
existenţa unui drept subiectiv încălcat „Interesul de acţiona în justiţie” care
prin actul a cărui anulare o solicită. au următorul conţinut: „Interesul
Interesul invocat de către reclamant trebuie să fie determinat, legitim,
trebuie să fie legitim, adică să aibă personal, născut şi actual. Cu toate
suport în lege și să prefigureze acestea, chiar dacă interesul nu este
realizarea unui drept subiectiv viitor născut şi actual, se poate formula o
si previzibil. Astfel, de exemplu, un cerere cu scopul de a preveni
consilier local poate justifica un încălcarea unui drept subiectiv
interes legitim privat de a ataca o ameninţat sau pentru a preîntâmpina
hotărâre a consiliului local, cu a cărei producerea unei pagube iminente şi
adoptare nu a fost de acord, votând care nu s-ar putea repara”.
împotrivă, evitând orice răspundere a
sa pentru eventualele prejudicii !!! În acest context legislativ, în
cauzate de acea hotărâre. În acest cauzele de contencios administrativ,
caz, reclamantul va invoca interesul reclamantului nu se
206
limitează, în toate cazurile, la privat pot formula capete de cerere
anularea actului administrativ, ci prin care invocă apărarea unui
acesta poate consta în înlăturarea, interes legitim public numai în
în condiţiile legii, a efectelor subsidiar, în măsura în care
juridice produse de actul contestat şi vătămarea interesului legitim public
repararea eventualelor prejudicii. decurge logic din încălcarea
dreptului subiectiv sau a interesului
Astfel, de exemplu, dacă actul legitim privat.
administrativ a fost revocat de către
emitentul său, persoana vătămată Un interes este legitim şi public dacă
poate promova sau continua o acţiune priveşte cele mai importante valori
pentru repararea prejudiciului produs sociale si politice din categoria cărora
prin acel act nelegal. Legalitatea fac parte: ordinea de drept şi
actului va putea fi cercetată pe calea democraţia constituţională;
„excepţiei de nelegalitate”, garantarea drepturilor, libertăţilor
procedură prevăzută de art. 4 din şi1ndatoririlor fundamentale ale
Legea nr. 554/2004. În contencios cetăţenilor; satisfacerea nevoilor
administrativ se va putea cere comunitare; realizarea competenţei
eventual şi emiterea unui alt act autorităţilor publice.
administrativ cu respectarea legii.
Reclamantul poate să ocrotească prin
Noţiunea de „interes legitim public” acţiunile în contencios administrativ
atât un interes material, cât şi unul
Existenţa unui interes legitim public moral.
reprezintă o condiţie de
admisibilitate a acţiunii în Poate fi interes moral, spre
contenciosul administrativ obiectiv, exemplu, cel al unei grupări religioase
adică în situaţia în care nu se invocă sau al unei alte asociaţii, indiferent
încălcarea dreptului ori interesului de specificul său, dacă un act
legitim al unei persoane determinate. administrativ aduce atingere
obiectului lor de activitate, ideilor,
Lezarea unui interes legitim public
misiunii pe care o îndeplineşte. Tot
nu poate fi invocată ca şi cauză
caracter moral poate avea şi interesul
principală a acţiunii în contenciosul
exprimat de membrii unui partid
administrativ decât de titularii unei
politic, atunci când un act
asemenea acţiuni, adică de
administrativ aduce atingere
autorităţile publice sau anumite
activităţii lor politice. Interesul moral
organisme sociale prevăzute de lege,
poate astfel să privească, în mod
nu şi de către particulari. Doar, prin
egal, un individ sau un grup de
excepţie, potrivit art. 8 alin. (11) din
indivizi, care urmăresc ocrotirea
Legea nr. 554/2004, persoanele
prerogativelor unui corp, categorii,
fizice şi persoanele juridice de drept
renumele unei instituţii etc.
207
Exemplu: o acţiune introdusă de un 554/2004, ci şi trăsăturile acestuia
corp profesional, exemplu cel al identificate in doctrină, dat fiind
notarilor publici, prin Uniunea faptul că filosofia textelor
Naţională a lor, împotriva unei constituţionale este în sensul
decizii emisă de Curtea de Conturi a extinderii protecţiei acordate
României, prin care se impunea cetăţenilor, dincolo de limita
intrarea în legalitate cu privire la un drepturilor subiective.
protocol încheiat cu Oficiul Naţional
În jurisprudenţa instanţelor
de Cadastru referitor la modul de
europene, problema interesului este
percepere şi achitare a unor taxe şi
evocată într-o multitudine de speţe.
se stabileau despăgubiri sub forma
unor penalizări de întârziere. În cauza SPM/Comisia Comunităţilor
Europene (cauza T/447/05),
Se impune precizarea că pentru a da
Tribunalul a reţinut că o acţiune în
dreptul la o acţiune admisibilă,
anulare formulată de o persoană
interesul moral trebuie să aibă
fizică sau juridică nu poate fi
aceleaşi caractere ca şi interesul
admisibilă în condiţiile în care
material, respectiv să fie direct și
aceasta nu justifică un interes în
personal, născut şi actual.
promovarea acţiunii. Astfel, acţiunea
Sfera valorilor ocrotite pe calea în anulare formulată împotriva unui
contenciosului administrativ include, regulament trebuie să constituie de
în egală măsură, drepturi subiective, fapt o decizie individuală, iar
dar şi interese legitime, cu caracter elementele esenţiale cu privire la
public sau privat, legiuitorul justificarea interesului trebuie să
manifestând, în reglementare, privească valorificarea unui interes
prudenţa necesară pentru a nu se născut şi actual.
ajunge la acele actio popularis, care
sunt negate în jurisprudență. Ele Condițiile referitoare la
semnifică „acele acţiuni în justiţie procedura de urmat
care sunt puse la dispoziţia oricărei
persoane, chiar dacă nu urmăresc Efectuarea procedurii administrative
valorificarea unor drepturi subiective prealabile
sau a unor interese personale directe (sub forma recursului grațios și/sau
(...)”. Acestea sunt, în toate a recursului administrativ ierarhic)
sistemele de drept, căi procedurale
cu totul excepţionale, organizate prin Plângerea prealabilă reprezintă o cale
legi speciale. Atunci când se invocă administrativă de atac prin care o
prezenţa unui interes legitim, trebuie persoană lezată într-un drept sau
să se aibă în vedere nu numai interes legitim al său printr-un act
definiţia legală dată de Legea nr. administrativ nelegal solicită
revocarea sau modificarea acelui act
208
pentru restabilirea dreptului sau acţiunii în contencios administrativ,
interesului său. Dacă plângerea se iar din punct de vedere al efectelor
adresează autorității publice pe care le produce, aceasta este o
emitente a actului, această procedură excepţie peremptorie, dirimantă,
mai poartă denumirea de recurs pentru că tinde la respingerea
grațios, iar dacă plângerea se acţiunii.
adresează autorității ierarhic
superioare celei care a emis actul, Dispoziţiile art. 7 alin. (1) din Legea
procedura respectivă se mai numește nr. 554/2004 se completează cu cele
recurs ierarhic. În Capitolul II ale art. 193 C. proc. civ.. („Procedura
prealabilă”), care statuează în alin.
procedura a fost descrisă în
(1) prima parte că „sesizarea
amănunţime. În cele ce urmează sunt
instanţei se poate face numai după
prezentate câteva aspecte legate de
îndeplinirea unei proceduri
această procedură ca o condiţie de
admisibilitate a acţiunii în justiţie. prealabile, dacă legea prevede în
mod expres aceasta”, iar în alin. (2)
A. Natura juridică şi mecanismul precizează că „neîndeplinirea
procedurii prealabile în cazul procedurii prealabile nu poate fi
acţiunii în anularea actelor invocată decât de către pârât prin
administrative unilaterale întâmpinare, sub sancţiunea
decăderii”. Din coroborarea acestor
În principiu, procedura dispoziţii legale rezultă că, în
prealabilă reprezintă o condiţie de principiu, excepţia neîndeplinirii
admisibilitate a acţiunii în procedurii prealabile nu reprezintă
contenciosul administrativ, ceea ce nici în materia contenciosului
înseamnă că neîndeplinirea acestei administrativ o excepţie absolută.
proceduri atrage respingerea acţiunii Fiind o excepţie relativă, va putea fi
ca inadmisibilă. invocată numai de către pârât şi
De asemenea, s-a decis că numai în faţa primei instanţe, prin
promovarea acţiunii mai înainte de întâmpinare care, potrivit art. 201
expirarea termenului în care alin. (1) C. proc. civ.., trebuie depusă
autoritatea publică poate comunica în termen de 25 de zile de la
răspuns la plângerea prealabilă, în comunicarea cererii de chemare în
condiţiile în care acest răspuns nu a judecată, sub sancţiunea decăderii
fost comunicat reclamantului, atrage pârâtului din dreptul de a mai invoca
respingerea acţiunii ca prematură. această excepţie [art. 208 alin. (2) C.
proc. civ.].
În concluzie, excepţia lipsei Din coroborarea acestor
procedurii prealabile reprezintă o dispoziţii legale rezultă că, în
excepţie de fond care se adaugă principiu, excepţia neîndeplinirii
celorlalte condiţii de exerciţiu a procedurii prealabile nu reprezintă
209
nici în materia contenciosului reglementate de legi speciale care, în
administrativ o excepţie absolută. ce priveşte procedura de soluționare
Fiind o excepţie relativă, va putea fi a litigiilor izvorâte din aceste
invocată numai de către pârât şi contracte, fac trimitere atât la
numai în faţa primei instanţe, prin prevederile Legii nr. 554/2004, cât şi
întâmpinare care, potrivit art. 201 la prevederile Codului de procedură
alin. (1) C. proc. civ.., trebuie depusă civilă (Legea nr. 134/2010,
în termen de 25 de zile de la republicată) şi Codului civil (Legea nr.
comunicarea cererii de chemare în 287/2009, republicată), iar, pe de
judecată, sub sancţiunea decăderii altă parte, între obiectul acţiunii în
pârâtului din dreptul de a mai invoca contencios administrativ cu privire la
această excepţie [art. 208 alin. (2) C. aceste contracte.
proc. civ..].
Astfel, de exemplu, art. 68 din
Dovada îndeplinirii procedurii
prealabile se va anexa de către Legea nr. 101/2016 prevede că
reclamant la cererea de chemare în dispoziţiile acestei legi (care
judecată [art. 193 alin. (1) teza finală reglementează procedura de
C. proc. civ.]. Deşi legea nu prevede soluţionare a litigiilor privind
în mod expres, această dovadă se va contractele de achiziţii publice,
contractele de concesiune de lucrări
face cu copia plângerii înregistrate la
si contractele de concesiune de
autoritatea publică în cauză şi
servicii) se completează cu
răspunsul acestei autorităţi la
prevederile Legii contenciosului
plângerea prealabilă a reclamantului,
în cazul în care un asemenea răspuns administrativ nr. 554/2004, cu
există. modificările și completările
Dispoziţiile art. 7 alin. (1) din ulterioare, ale Legii nr. 134/2010,
Legea nr. 554/2004 referitoare la republicată, cu modificările
procedura administrativă prealabilă ulterioare, și cu cele ale Legii nr.
287/2009, republicată, cu
reprezintă dispoziţii generale în
modificările ulterioare, în măsura în
această materie de la care se poate
care prevederile acestora din urmă nu
deroga expres direct sau indirect prin
sunt contrare legii speciale. Or,
legi speciale.
potrivit dispoziţiilor acestei legi
B. Procedura prealabilă în cazul speciale (Legea nr. 101/2016), în
acţiunii având ca obiect contractele cazul litigiilor având ca obiect
administrative anularea sau nulitatea acestor
contracte administrative, procedura
În ce priveşte procedura administrativă nu este necesară.
prealabilă în actualul cadru legislativ,
trebuie să facem distincţie, pe de o Astfel, art. 53 din Legea nr.
parte, între diferitele tipuri de 101/2016 prevede, în alin. (1), că
contracte administrative
210
„Procesele si cererile privind În ce priveşte încetarea
acordarea despăgubirilor pentru contractelor administrative, sunt
repararea prejudiciilor cauzate în aplicabile prevederile art. 1552 C.
cadrul de atribuire, precum si cele civ., care reglementează rezoluţiunea
privind anularea sau nulitatea sau, după caz, rezilierea unilaterală a
contractelor se soluţionează în primă contractului de către creditor pentru
instanţă, de urgenţă si cu precădere, neexecutarea obligaţiilor contractuale
de către secţia de contencios de către debitor. Aceste prevederi
administrativ si fiscal a tribunalului legale de drept comun sunt
în circumscripţia căruia se află sediul compatibile cu specificul contractelor
autorităţii contractante, prin administrative, sens în care anumite
completuri specializate în achiziţii reglementări speciale prevăd
publice”, iar, în alin. (7), prevede încetarea unor asemenea contracte
expres că „pentru soluţionarea prin rezilierea sau denunţarea
litigiilor prevăzute la alin. (1) nu unilaterală de către autoritatea
este necesară parcurgerea unei publică, în calitatea sa de autoritate
proceduri prealabile”. contractantă, iar, în anumite cazuri
prevăzute de lege, chiar de către
În cazul litigiilor în legătură cu particularul cocontractant.
executarea contractelor În aceste cazuri, partea care a
administrative în general, date în luat iniţiativa încetării contractului ii
competenţa instanţelor civile va comunica celeilalte părţi decizia sa
potrivit art. 8 alin. (2) din Legea nr. de rezoluţiune (reziliere) unilaterală a
554/2004, nu este necesară contractului care, dacă va considera
efectuarea procedurii administrative nelegală această decizie, o va putea
prealabile, aceste litigii fiind supuse supune verificării instanţei
dispoziţiilor procedurale de drept judecătoreşti cu privire la
comun. În mod special, cu privire la îndeplinirea condiţiilor încetării în
litigiile privind contractele de acest mod a contractului. În aceste
achiziţii publice, concesiunile de cazuri, dacă legea specială care
lucrări si concesiunile de servicii guvernează contractul litigios nu
publice, art. 53 alin. 11 din Legea nr. prevede, în sens contrar, reclamantul
101/2016 prevede că „procesele si nu trebuie să îndeplinească procedura
cererile care decurg din executarea prealabilă sesizării instanţei de
contractelor administrative se contencios administrativ, întrucât
soluţionează în primă instanţă, de aceste litigii, fiind în legătură cu
urgenţă si cu precădere, de către executarea contractului
instanţa civilă de drept comun în administrativ, sunt de competenţa
circumscripţia căreia se află sediul instanţelor civile şi se soluţionează
autorităţii contractante”. după regulile dreptului comun. Sunt
211
însă situaţii în care legea specială cererile particularilor privind
prevede că litigiile în legătură cu recunoașterea unor drepturi sau
contractele administrative, inclusiv interese legitime ale acestora;
cele privind încetarea în mod
- în cazul invocării excepției de
unilateral a acestor contracte,
urmează procedura contenciosului nelegalitate a actelor administrative
unilaterale individuale;
administrativ ca, de exemplu, litigiile
privind contractele de concesiune a - în cazul acțiunii în anularea unui act
bunurilor proprietate publică. administrativ care a fost atacat în
În concluzie, în actualul cadru fața unei jurisdicții speciale
legislativ, opțiunea legiuitorului este administrative, dar persoana
aceea de a apropia procedura de vătămată a renunțat la această
soluționare a litigiilor privind jurisdicție înainte de finalizarea
judecății;
contractele administrative de
procedura civilă, un argument - în cazul acțiunii în anulare a actelor
constituindu-l și art. 57 din Legea nr. administrativ-jurisdicționale;
101/2016 care prevede că „părțile
pot conveni ca litigiile în legătură cu - în alte cazuri care beneficiază de
interpretarea, încheierea, reglementări speciale.
executarea, modificarea și încetarea
D. Regimul juridic al procedurii
contractelor să fie soluționate prin administrative prealabile:
arbitraj”. Or, în acest caz, procedura
prealabilă nu mai este obligatorie. - vizează atât actele administrative
unilaterale cu caracter individual, cât
C. Cazuri prevăzute expres de lege și pe cele cu caracter normativ;
în care procedura prealabilă nu este
necesară: - obiectul plângerii prealabile îl
constituie revocarea, în tot sau în
- în cazul unor acțiuni în contencios parte, a actului vătămător. Legea nr.
obiectiv; 554/2004 consacră revocarea în două
- în cazul cererilor persoanelor texte: în art. 7 alin. (1) și în art. 1
vătămate prin ordonanțe sau alin. (6), prin care recunoaște
dispoziții din ordonanțe ale autorității emitente dreptul de a
Guvernului; solicita anularea propriului act
administrativ care nu mai poate fi
- în cazul acțiunii în anularea actelor revocat deoarece a intrat în circuitul
administrative irevocabile; civil;
- în cazul acțiunilor împotriva - plângerea prealabilă se poate
refuzului nejustificat expres sau tacit formula și în cazul în care legea
al autorităților publice de a rezolva specială prevede o procedură
212
administrativ-jurisdicțională, iar subiect de sezină a instanței de
partea nu a optat să urmeze această contencios administrativ.
procedură;
Exemple de bune practici.
- poate îmbrăca două forme: forma Jurisprudență
recursului grațios (exercitată în fața
organului de la care emană actul) și 1. Caracterul obligatoriu al
cea a recursului administrativ ierarhic plângerii prealabile: În acord cu
(pentru care cel vătămat poate să prevederile art. 2 alin. (1) lit. j) din
opteze dacă există un asemenea Legea nr. 554/2004, plângerea
organ); prealabilă reprezintă cererea prin
- regula o reprezintă caracterul care se solicită autorităţii publice
obligatoriu al acestei proceduri, în emitente sau celei ierarhic
condițiile dispozițiilor Codului de superioare, după caz, reexaminarea
procedură civilă; unui act administrativ cu caracter
- persoana vătămată nu este obligată individual sau normativ, în sensul
să parcurgă ambele faze ale revocării sau modificării acestuia;
procedurii; Înalta Curte reţine că procedura
- termenul în care se poate exercita prealabilă reglementată în cuprinsul
calea procedurii administrative art. 7 din Legea nr. 554/2004 a fost
prealabile diferă; dacă ne aflăm în concepută în dreptul administrativ
prezența unor acte administrative cu ca fiind o cale ce poate oferi
caracter individual, termenul este de persoanei vătămate posibilitatea de
30 de zile de la data când s-a a obţine rezolvarea diferendului său
comunicat actul administrativ. În
cazul actelor cu caracter normativ, nu mult mai rapid şi fără mijlocirea
se poate vorbi propriu-zis de un instanţei.
termen, pentru că plângerea De asemenea, Înalta Curte
prealabilă se poate formula oricând; reţine că legiuitorul nu a lăsat la
latitudinea părților să stabilească
- plângerea prealabilă poate fi dacă efectuează sau nu procedura
formulată și de persoana vătămată prealabilă şi au condiţionat sesizarea
într-un drept al său sau într-un interes instanţei de îndeplinirea ei, aceasta
legitim, printr-un act administrativ cu fiind o condiţie pentru declanşarea
caracter individual adresat altui procedurii judiciare, adăugându-se
subiect de drept, din momentul în celorlalte condiţii de exercitare a
care a luat cunoștință, pe orice cale, acţiunii ca o condiţie specială
de existența acestuia. Este vorba suplimentară.
despre un efect al recunoașterii (I.C.C.J., Secţia de contencios
pentru terțele persoane a calității de administrativ şi fiscal, decizia nr.
213
904/2014, www.legalis.ro) din punct de vedere al efectelor pe
care le produce, aceasta este o
2. Acţiune în anularea unei hotărâri excepţie peremptorie, dirimantă,
a guvernului. Neîndeplinirea pentru că tinde la respingerea
procedurii prealabile. acţiunii, astfel că se impune analiza
Inadmisibilitatea acţiunii: În cauză, cu prioritate a soluţiei care vizează
reclamanta a solicitat anularea H.G. această excepţie.
nr. 930/2002 privind atestarea În cauză, reclamanta s-a
domeniului public al judeţului Ilfov, adresat ministrului administraţiei
precum şi al oraşelor şi comunelor publice cu o cerere prin care a
din judeţul Ilfov, respectiv Anexa 5, solicitat modificarea în parte a H.G.
poziţia 71 din această hotărâre. nr. 930/2002, respectiv Anexa 5,
Prin raportare la art. 2 alin. poziţia 71, care a răspuns
(1) lit. j) şi art. 7 alin. (1) din Legea reclamantei, dovadă în acest sens
fiind adresa D.G.J. din 12 noiembrie
nr. 554/2004, precum şi la art. 60
2010.
alin. (2) din H.G. nr. 561/2009 Nu s-a făcut însă dovada că
(Regulamentul privind procedurile la reclamanta a adresat o plângere
nivelul Guvernului pentru prealabilă emitentului actului
elaborarea, avizarea şi prezentarea administrativ contestat, respectiv
proiectelor de documente de politici Guvernului României, înainte de a
publice, a proiectelor de acte promova acţiunea în contencios
administrativ.
normative, precum şi a altor
Instanţa supremă nu a reţinut
documente), instanţa supremă a susţinerea reclamantei în sensul că
reţinut că reclamanta avea obligaţia prin cererea înregistrată la data de
de a se adresa cu plângere prealabilă 15 octombrie 2010 s-a adresat şi
Guvernului, care este emitentul Guvernului României, întrucât din
actului atacat, înregistrată la cuprinsul acestei cereri rezultă fără
Secretariatul general, înainte de a putinţă de tăgadă că aceasta a fost
adresată doar ministrului
formula acţiune la instanţa de
administraţiei publice, nu şi
contencios administrativ, această Guvernului României, ca emitent al
condiţie fiind una de admisibilitate a H.G. nr. 930/2002.
acţiunii privind anularea poz. 71 din Prin urmare, instanţa supremă
Anexa 5 la H.G. nr. 930/2002. a reţinut este întemeiată excepţia
De asemenea, instanţa neîndeplinirii procedurii prealabile în
supremă a reţinut că excepţia lipsei termenele şi condiţiile prevăzute de
procedurii prealabile este o excepţie art. 7 din Legea nr. 554/2004,
de fond care se adaugă celorlalte consecinţa fiind admiterea acestei
condiţii de exerciţiu a acţiunii, iar excepţii şi respingerea acţiunii ca
214
inadmisibilă, neimpunându-se cererea poate fi introdusă și peste
analiza celorlalte critici formulate termenul prevăzut la alin. (1), dar nu
de recurent. mai târziu de un an de la data
(I.C.C.J., Secţia de contencios comunicării actului, data luării la
administrativ şi fiscal, decizia nr. cunoștință, data introducerii cererii
565/2015, www.legalis.ro) sau data încheierii procesului-verbal
de conciliere, după caz.
215
contencios administrativ (termenul de procesului-verbal de conciliere, după
introducere a acțiunii), aceasta caz, în care poate fi introdusă
reprezintă o consecinţă a celei acţiunea, pentru motive temeinice,
anterioare, fiind strâns legată de termen calificat ca fiind un termen de
procedura prealabilă, deoarece se decădere.
referă la termenul în care acţiunea
poate fi introdusă la instanţă. Termenul de 6 luni constituie
regula, de acest termen pot beneficia
Articolul 11 din Legea nr. 554/2004 toate subiectele de drept, în timp ce
stabileşte un termen general de 6 termenul de un an constituie o
excepţie, el rămânând la latitudinea
luni pentru introducerea acţiunii
instanţei, care va aprecia asupra
prin care se solicită anularea unui temeiniciei motivelor.
act administrativ individual, a unui
contract administrativ, Faptul că motivele temeinice nu sunt
definite de lege nici măcar generic
recunoaşterea dreptului pretins şi
determină aprecieri aleatorii ale
repararea pagubei cauzate, termen instanţelor de judecată, având drept
calificat expres ca fiind un termen consecinţă lipsa de unitate a practicii
de prescripție. judecătoreşti. Capitolul II oferă
exemple de motive temeinice pentru
Acesta curge de la: „data comunicării depăşirea termenului de 6 luni.
răspunsului la plângerea prealabilă;
Termenul special de 1 an de este
data comunicării refuzului nejustificat
aplicabil:
de soluţionare a cererii; data expirării
termenului de soluţionare a plângerii a) în cazul acţiunilor în contencios
prealabile, respectiv, data expirării subiectiv având ca obiect anularea
termenului legal de soluţionare a unui act administrativ individual în
cererii; data expirării termenului de sensul larg al acestei noţiuni (act
30 de zile, calculat de la comunicarea unilateral, refuz nejustificat şi
actului administrativ emis în contract administrativ);
soluţionarea favorabilă a cererii sau
după caz, a plângerii prealabile; data În acest caz, momentul curgerii
încheierii procesului-verbal de termenului de un an este diferit în
finalizare a procedurii concilierii, în funcţie de obiectul acţiunii, şi anume:
cazul contractelor administrative”. - data comunicării sau luării la
Termenul de 6 luni poate fi cunoştinţă despre existenţa actului
depăşit până la împlinirea termenului administrativ unilateral cu caracter
de un an de la data comunicării individual a cărui anulare se solicită;
actului, data luării la cunoştinţă, data - data introducerii cererii la
introducerii cererii sau data încheierii autoritatea publică, în cazul refuzului
216
nejustificat al acesteia de a-i are loc nici suspendarea nici
recunoaşte reclamantului dreptul sau întreruperea acestui termen, ci doar
interesul său legitim; amânarea începutului cursului
prescripţiei acţiunii.
b) în cazul acţiunii în contenciosul
administrativ obiectiv. Dacă suspendarea procedurii
prealabile s-a dispus după împlinirea
În acest caz, termenul curge de la termenului de 6 luni de la expirarea
data când autorităţile publice termenului de soluţionare a plângerii,
competente să promoveze aceste iar acţiunea în anulare nu a fost
acţiuni au cunoscut existenţa actului promovată în cadrul termenului de 6
nelegal. luni, aceasta va fi prescrisă.
Fiind un termen de decădere,
termenul de 1 an nu este susceptibil !!! Pe durata legală a suspendării
de întrerupere, suspendare sau soluţionării plângerii prealabile,
repunere în termen, consecinţa acțiunea în contencios administrativ
împlinirii acestuia constând în este inadmisibilă, ca urmare a pre-
stingerea dreptului la acţiune în sens
maturității sale, însă reclamantul
procesual (adică de a sesiza instanţa
de judecată). poate solicita instanței competente
suspendarea provizorie a executării
Legea nr. 554/2004 reglementează în
actului administrativ nelegal în
art. 11 alin. (21) o singură împrejurare
care constituie motiv temeinic pentru condiţiile art. 14 din Legea nr.
promovarea acţiunii în termenul 554/2004.
special de 1 an de zile (calculat de la
data comunicării sau luării la În cazul acțiunilor formulate de
cunoştinţă despre existenţa actului prefect, Avocatul Poporului,
administrativ unilateral cu caracter Ministerul Public sau Agenţia
individual), şi anume aceea în care Naţională a Funcţionarilor Publici,
soluţionarea plângerii prealabile a termenul curge de la data când s-a
fost suspendată în baza unei legi cunoscut existența actului nelegal.
speciale.
Ordonanţele sau dispoziţiile din
Întrucât termenul de 6 luni nu curge ordonanţe care se consideră a fi
pe durata suspendării procedurii neconstituţionale, precum şi actele
prealabile, indiferent că suspendarea administrative cu caracter normativ,
are loc în cadrul sau în afara care se consideră a fi nelegale, pot fi
termenului legal de soluţionare a atacate oricând. Este vorba în prima
plângerii, dar înainte de expirarea parte a acestei prevederi despre
termenului de 6 luni pentru situaţia întemeiată pe dispoziţiile art.
promovarea acțiunii în anulare, nu 126 alin. (6) din Constituţie, potrivit
217
cărora instanţele de contencios În anumite cazuri, prin legi
administrativ sunt competente să speciale pot fi prevăzute alte
soluţioneze cererile persoanelor termene pentru introducerea acţiunii
vătămate prin ordonanţe sau, după împotriva unor acte administrative
caz, prin dispoziţii din ordonanţe considerate ilegale sau împotriva
declarate neconstituţionale. Soluţia refuzului nejustificat al unei
promovată de actuala reglementare în autorităţi publice.
ce priveşte acţiunile împotriva
ordonanțelor Guvernului este o Legat de actele administrative cu
soluţie nouă, inedită şi prin ea se caracter normativ, Legea nr.
554/2004 a precizat expres că acestea
urmăreşte crearea posibilităţii celui
pot fi atacate oricând. Deoarece şi în
vătămat prin ordonanţe ale
cazul acestora trebuie realizată
Guvernului de a declanşa un litigiu în
procedura prealabilă, în absenţa unor
instanţa de contencios administrativ,
care să-i permită ridicarea excepţiei prevederi legale exprese nu este clar
de neconstituţionalitate, în situaţia în dacă este necesar ca acţiunea în
care Curtea Constituţională nu s-a contencios administrativ să se facă şi
pronunţat deja asupra ordonanţelor în cazul actelor administrative
sau dispoziţiilor din ordonanţe normative în termen de 6 luni de la
considerate vătămătoare. data comunicării răspunsului la
reclamaţia administrativă, care
Prin urmare, cu excepţia marchează potrivit art. 11 alin. (1)
acţiunii în anularea actelor lit. a) din Legea nr. 554/2004,
administrative normative şi a acţiunii momentul de la care curge termenul
pentru introducerea acţiunii, sau
împotriva ordonanţelor Guvernului,
poate fi făcută oricând.
care sunt imprescriptibile, celelalte
acțiuni în contenciosul administrativ, !!! Pentru a evita o interpretare
principale şi accesorii, trebuie care poate conduce la respingerea
promovate în anumite termene acţiunii pentru anularea actului
prevăzute de lege. Depăşirea acestor administrativ normativ introdusă cu
termene atrage respingerea acțiunii depăşirea termenului de 6 luni, este
ca inadmisibilă datorită faptului că prudent ca şi în cazul acestor acte
dreptul de a promova acţiunea a fost termenul să fie respectat.
prescris ori reclamantul a decăzut
din acest drept, în funcţie de natura Exemple de bune practici.
termenului de care înţelege să se Jurisprudență
prevaleze.
Termenul de introducere a acţiunii:
Deşi prima instanţă a stabilit în mod
218
corect natura juridică a actului Data la care terţul a luat
atacat (H.G. nr. 963/2002 privind cunoştinţă de existenţa şi conţinutul
atestarea domeniului public al actului administrativ contestat
trebuie să rezulte fără echivoc din
judeţului Mehedinţi, precum şi al
împrejurările de fapt stabilite prin
municipiilor, oraşelor şi comunelor probatoriile administrate în cauză.
din judeţul Mehedinţi), reţinând că În această privinţă, Înalta
acesta este un act administrativ cu Curte constată, pe de o parte,
caracter individual, a interpretat şi existenţa unui probatoriu insuficient,
aplicat eronat prevederile art. 11 iar, pe de altă parte, nerespectarea
alin. (1) şi (2) din Legea de către prima instanţă a principiului
aflării adevărului în procesul civil
contenciosului administrativ nr.
consacrat de art. 22 C. proc. civ.,
554/2004. care include, printre altele,
Astfel, nu se poate considera îndatorirea de a stărui prin toate
că termenul de decădere de un an mijloacele legale pentru a preveni
prevăzut de art. 11 alin. (2) din orice greşeală privind aflarea
acest act normativ a început să adevărului în cauză, in scopul
curgă pentru reclamanţi, care au pronunţării unei hotărâri legale şi
calitatea de terţi în raport de actul temeinice.
administrativ contestat, de la data În acest sens, prima instanţă
când H.G. nr. 963/2002 a fost era în drept să pună în discuţia
publicată în Monitorul Oficial, de părţilor şi să le ceară reclamanţilor
vreme ce această publicare nu a explicaţii privind momentul la care
vizat şi anexele la hotărâre, prin au luat cunoştinţă de actul
care au fost individualizate imobilele administrativ contestat, în condiţiile
vizate de aceasta. în care elementele aflate la
Este, deci, eronat a se aprecia dispoziţia instanţei nu permit
că reclamanţii au luat cunoştinţă de clarificarea acestui aspect decisiv în
includerea imobilului revendicat în soluţionarea excepţiei tardivităţii
domeniul public al Judeţului acţiunii în contencios administrativ.
Mehedinţi şi au realizat existenţa (I.C.C.J., Secţia de contencios
unei vătămări în dreptul lor la administrativ şi fiscal, decizia nr.
restituirea imobilului la momentul 1207/2015, www.scj.ro )
publicării hotărârii de Guvern în
Monitorul Oficial, întrucât conţinutul
hotărârii, astfel cum apare el
publicat, nu oferă niciun fel de
informaţii care să permită
identificarea imobilelor la care se
referă.
219
b) norme procedurale
7.8. Aspecte procedurale generale, comune procedurii civile
obișnuite, care își află izvorul în
privind instituția Codul civil și în Codul de procedură
contenciosului civilă (acestea din urmă dobândesc
calitatea de drept comun în materie
administrativ în măsura în care sunt compatibile cu
specificitatea raporturilor care
Procedura în materia contenciosului formează contenciosul administrativ
administrativ își are izvorul atât în și care sunt raporturi de putere).
legea-cadru, Legea nr. 554/2004, cât c) Procedura în materia
și în prevederile Codului de procedură contenciosului administrativ se
civilă, care reprezintă drept comun în delimitează de regulă în doctrina
materie. Raportul dintre legea administrativă după cum este vorba
procedurală generală și cea specială despre dispoziții care privesc:
este stabilit prin art. 28 alin. (1) al
Legii nr. 554/2004, astfel cum a fost • sesizarea instanței de contencios
el modificat prin Legea nr. 76/2012, administrativ;
conform căruia „Dispozițiile
prezentei legi se completează cu
• judecata în fond şi soluțiile ce pot
fi date;
prevederile Codului civil și cu cele ale
Codului de procedură civilă, în • judecata în recurs şi executarea
măsura în care nu sunt incompatibile hotărârii.
cu specificul raporturilor de putere
dintre autoritățile publice, pe de o Trăsăturile generale ale
parte, și persoanele vătămate în procedurii contenciosului
drepturile sau interesele lor legitime, administrativ
pe de altă parte”.
Astfel, în analiza aspectelor de În jurisprudența Curții Constituționale
ordin procedural aplicabile a României s-a statuat, în mod
contenciosului administrativ, trebuie constant, faptul „că procedura
recunoscute două categorii de norme contenciosului administrativ are un
procedurale aplicabile: caracter special, fiind derogatorie
de la regulile procedural civile, și
a) norme procedurale
dă expresie prevederilor art. 52 din
specifice, consacrate de Legea nr.
Legea fundamentală, oferind cadrul
554/2004, cu modificările și
constituțional al protejării cetățenilor
completările care i s-au adus prin
în fața eventualelor abuzuri ale
Legea nr. 262/2007 și prin Legea nr.
autorităților publice.
76/2012;
În acest context, legiuitorul a stabilit
că executarea hotărârilor
220
judecătorești definitive și irevocabile civilul) și „Acțiunile introduse de
prin care s-au instituit obligații în persoanele de drept public și de orice
sarcina autorităților publice trebuie autoritate publică, în apărarea unui
să fie realizată într-un anumit interes public, precum și cele
termen, fie cel precizat în cuprinsul introduse împotriva actelor
hotărârii, fie, în lipsa acestuia, în cel administrative normative nu mai pot
mult 30 de zile de la data rămânerii fi retrase, cu excepția situației în
irevocabile [n.a. definitive] a care sunt formulate și pentru
acesteia” (Decizia nr. 898/2015 apărarea drepturilor sau intereselor
referitoare la excepția de legitime de care pot dispune
neconstituționalitate a dispozițiilor persoanele fizice sau juridice de
art. 24 și art. 25 din Legea drept privat” (principiul
contenciosului administrativ nr. disponibilității);
554/2004, Monitorul Oficial nr. 148
din 26 februarie 2016). - ca natură juridică, normele
procedurii administrative
Trăsături caracteristice ale procedurii contencioase sunt norme de drept
contenciosului administrativ: public, respectiv de drept
administrativ;
- este alcătuită dintr-un
ansamblu de norme procedurale - sub aspectul derulării sale în
speciale consacrate de legea-cadru în timp, procedura are două etape:
materie, care se completează cu procedura anterioară sesizării
normele procedurii civile obișnuite, în instanței de contencios administrativ,
măsura în care există compatibilitate care este o procedură administrativă
cu specificul raporturilor care se și procedura în fața instanței de
circumscriu instituției contenciosului contencios administrativ, care este o
administrativ; procedură judiciară;
- existența unor excepții de la - caracterul urgent al judecării
regulile aplicabile procedurii civile cauzelor;
obișnuite, consacrate prin alin. (2) și
- caracterul public al procedurii
(3) ale art. 28: „Instanța de
judiciare, cu precizarea că în anumite
contencios administrativ nu poate
litigii se poate aplica norma din
suspenda judecarea pricinii când s-a
început urmărirea penală pentru o procedura civilă, conform căreia
infracțiune săvârșită în legătură cu atunci când instanța apreciază, în
actul administrativ atacat, dacă funcție de elementele specifice ale
reclamantul - persoană vătămată - fiecărei spețe, poate decide ca
ședința să se desfășoare în secret;
stăruie în continuarea judecării
pricinii” (deci excepție de la - accesibilitatea sub aspectul
principiul de drept penalul ține în loc cuantumului taxelor aferente litigiilor
221
(taxe de timbru mult mai mici decât Legea nr.29/1990, fără
în litigiile civile sau comerciale). îndeplinirea procedurii prealabile.
Sesizarea instanței de Sesizarea instanței de fond de către
contencios administrativ persoana vătămată
225
administrativ nelegal, reclamantul va
putea solicita anularea actului şi
acordarea de despăgubiri, dacă actul
Potrivit acestor dispoziţii legale de
atacat i-a produs un prejudiciu. Dacă
principiu, reclamantul poate solicita,
dreptul sau interesul legitim al
prin acţiunea sa:
reclamantului a fost lezat printr-un
- anularea unui act administrativ
refuz nejustificat al autorităţii
nelegal;
publice de a-i emite un act
- obligarea unei autorităţi publice la
administrativ sau alt înscris, obiectul
emiterea unui act administrativ, la acţiunii în contenciosul administrativ
eliberarea unui alt înscris (avize, îl va constitui obligarea autorităţii
certificate, adeverinţe etc.) sau la publice pârâte la emiterea acelui act
efectuarea unei anumite operaţiuni sau înscris, precum şi acordarea de
administrative (îndreptarea unor erori despăgubiri, dacă este cazul.
sau modificarea unor evidenţe ţinute Exemple de bune practici.
de autoritatea publică) în vederea Jurisprudență
recunoaşterii dreptului sau interesului
Obiectul acţiunii de contencios
legitim încălcat;
administrativ. Obligarea autorităţii
- obligarea unei autorităţi publice la
publice la efectuarea unor
emiterea unui act administrativ ori a
altui înscris, în vederea recunoaşterii operaţiuni administrative: Este
dreptului sau interesului legitim admisibilă, pe calea contenciosului
încălcat; administrativ, acţiunea prin care se
- obligarea unei autorităţi publice la urmăreşte îndreptarea unor pretinse
punerea în executare a unui act erori şi operarea unor modificări în
administrativ; evidenţele, hărţile şi planurile
- repararea pagubei produse printr-un
cadastrale utilizate în procedura de
act administrativ nelegal sau prin
refuzul nejustificat al autorităţii stabilire a liniei de hotar dintre două
publice pârâte de a emite un act unităţi administrativ-teritoriale,
administrativ sau alt înscris solicitat refuzul efectuării unor operaţiuni
de reclamant, dacă este cazul. administrative fiind circumscris
prevederilor art. 8 alin. (1) din Legea
nr. 554/2004 care, definind obiectul
acţiunii în contencios administrativ,
Obiectul acţiunii în contencios are în vedere şi ipoteza refuzului de
administrativ depinde de cauza efectuare a unei anumite operaţiuni
acestei acţiuni. Astfel, dacă această
necesare pentru exercitarea sau
cauză o reprezintă existenţa unui act
protejarea dreptului sau interesului
226
legitim. acesteia, instanţa soluţionează fondul
(I.C.C.J., Secţia de contencios cauzei, putând acorda despăgubiri
administrativ şi fiscal, decizia nr. pentru prejudiciile cauzate, anularea
1204/2013, www.legalis.ro; B.C. nr. actelor administrative emise în baza
1/2014) acesteia și, după caz, obligarea unei
autorități publice la emiterea unui
Acțiunile împotriva act administrativ sau la realizarea
unei anumite operaţiuni
ordonanțelor Guvernului administrative. În caz contrar,
acţiunea se respinge ca inadmisibilă
Conţinutul art. 126 alin. (6) teza pe fond.
finală din Constituţia republicată,
conform căruia „instanțele de În acţiunile întemeiate pe art.
contencios administrativ sunt 9 din Legea nr. 554/2004, producerea
competente să soluționeze cererile efectelor deciziei Curţii
persoanelor vătămate prin ordonanţe Constituţionale reprezintă un aspect
sau, după caz, prin dispoziții din procesual și se raportează la data
ordonanțe declarate promovării acțiunii în contencios
neconstituționale”, reluat în art. 1 administrativ, iar, pe fondul acţiunii
alin. (7) din Legea nr. 554/2004 este în contencios administrativ,
dezvoltat în art. 9 în nu mai puţin de verificarea legalităţii actului atacat
5 alineate. reprezintă un aspect de drept
substanțial și se apreciază de instanţa
Este reglementată, astfel, procedura de judecată prin raportare la cadrul
prin care persoana vătămată prin normativ în vigoare la data emiterii
Ordonanţe ale Guvernului — actului, care poate fi sau nu valid, în
conţinând norme cu putere de lege — funcţie de decizia Curţii
poate introduce acțiune la instanţa de Constituţionale.
contencios administrativ, însoţită de
excepția de neconstituţionalitate, ce Legiuitorul organic are în
urmează să fie transmisă Curţii vedere şi situaţia în care există deja o
Constituționale spre soluţionare, dacă decizie de declarare a
sunt îndeplinite condiţiile prevăzute neconstituţionalității, cel vătămat
de art. 29 alin. (1) şi (3) din Legea nr. dispunând de un termen de un an de
47/1992, republicată, situaţie în care la publicarea acesteia, în care se
se suspendă soluţionarea cauzei pe poate adresa instanţei de contencios
fond. administrativ. Prin acest text s-a
renunţat la termenul de 6 luni de
Doar în măsura în care Curtea introducere a acţiunii direct la
Constituţională se va pronunța în instanţa competentă, reţinându-se
sensul declarării neconstituţionale a doar termenul mai lung de un an, ca
ordonanţei sau unei dispoziții a termen de decădere.
227
Instanţa de judecată va lua act executare actul administrativ emis
de neconstituționalitatea ordonanţei în urma soluționării favorabile a
sau dispoziţiei din aceasta criticate cererii ori a plângerii prealabile, va
de reclamant și va admite sau va depune la dosar și copia certificată
respinge acţiunea, după cum va după acest act”.
constata, pe baza probelor
administrate, că aceasta este sau nu Înscrisuri care trebuie depuse de
este întemeiată. reclamant odată cu cererea de
Soluția art. 9 din lege este de chemare în judecată
natură a concilia regimul
contenciosului constituţional cu cel al Sarcina probei într-un proces civil
contenciosului administrativ, oferind revine reclamantului care trebuie să
un instrument juridic mult mai îşi dovedească pretenţiile în faţa
eficient pentru persoana vătămată de instanţei de judecată. În procesul de
a se apăra împotriva pagubelor create contencios administrativ, dat fiind
de Guvern prin emiterea de obiectul acestuia, mijloacele de
ordonanțe de urgenţă abuzive. probă principale sunt înscrisurile care
au stat la baza emiterii actului
Documentele necesare administrativ atacat ori a refuzului
nejustificat al autorităţii publice de a
Potrivit art. 12 al legii, „reclamantul emite un act sau alt înscris prevăzut
anexează la acțiune copia actului de lege. Majoritatea acestor înscrisuri
care servesc ca mijloc de probă sunt
administrativ pe care îl atacă sau,
însă în posesia autorităţii publice
după caz, răspunsul autorității pârâte care deţine întreg dosarul
publice prin care i se comunică administrativ pe baza căruia a emis
refuzul rezolvării cererii sale. În actul ori refuzul nejustificat. Din
situația în care reclamantul nu a acest motiv, înscrisurile respective
primit niciun răspuns la cererea sa, vor fi depuse la instanţă de către
autoritatea publică pârâtă.
va depune la dosar copia cererii,
certificată prin numărul și data Reclamantul va anexa la
înregistrării la autoritatea publică, cererea sa de chemare în judecată
precum și orice înscris care face doar copia actului a cărui anulare o
solicită şi copia răspunsului autorităţii
dovada îndeplinirii procedurii
publice la plângerea sa prealabilă
prealabile, dacă acest demers era împotriva acelui act. Dacă autoritatea
obligatoriu. publică nu a emis niciun răspuns,
În situația în care reclamantul reclamantul va depune la instanţa de
introduce acțiune împotriva judecată o copie a plângerii sale
autorității care refuză să pună în
228
înregistrate la autoritatea publică Aceste înscrisuri se depun în
pârâtă. copii certificate de către reclamant
„pentru conformitate cu originalul”.
În cazul acţiunii de obligare a
unei autorităţi publice la emiterea Exemple de bune practici.
unui act ori a altui înscris, Jurisprudență
reclamantul va anexa la cererea sa de
chemare în judecată copia cererii sale Suspendarea cauzei pentru motive
înregistrate la autoritatea publică ce ţin de culpa părții.
prin care a solicitat emiterea actului Neîndeplinirea obligaţiilor
şi copia răspunsului negativ al procesuale din motive obiective.
autorităţii publice, dacă acesta
Nelegalitatea suspendării: Potrivit
există.
art. 12 din Legea contenciosului
În cazul în care reclamantul administrativ nr. 554/2004,
solicită instanţei de judecată reclamantul are obligaţia de a anexa
obligarea autorităţii publice la
la acţiune copia actului administrativ
punerea în executare a actului emis la
iniţiativa sau plângerea sa, el va pe care îl atacă sau, după caz,
depune la instanţă copia acelui act. răspunsul autorităţii publice prin
care i se comunică refuzul rezolvării
În cazul acţiunii având ca
cererii sale.
obiect un contract administrativ,
reclamantul va anexa la cererea de Neîndeplinirea acestei
chemare în judecată copia acelui obligaţii de către o persoană ce se
contract şi copia procesului-verbal de află în executarea unei pedepse
conciliere ori, dacă acesta nu există, privative de libertate nu poate
copia somaţiei adresate pârâtului atrage suspendarea judecăţii de
pentru executarea de bunăvoie a către instanţă. Dimpotrivă, ţinând
contractului. seama de situaţia specială a
reclamantului, instanţa poate şi
În mod evident, dacă trebuie să solicite copia actului
reclamantul va deţine şi alte atacat de la autoritatea emitentă
înscrisuri, care îi servesc în dovedirea pârâtă.
acţiunii sale, le va anexa cererii de (I.C.C.J., Secţia de contencios
chemare în judecată, în conformitate administrativ şi fiscal, decizia nr.
cu art. 150 alin. (1) C. proc. civ. care 1512/2007, www.legalis.ro)
prevede că „la fiecare exemplar al
cererii se vor alătura copii de pe
înscrisurile de care partea înţelege a
se folosi în proces”.
229
Documentele necesare.
Introducerea în cauză a
Comunicarea documentației
funcționarului
În cazul în care reclamantul are
dificultăţi în obţinerea actului Legea nr. 554/2004 prevede
contestat de la autoritatea publică, expres, în art. 16 alin. (1),
instanţa are posibilitatea să ceară ea posibilitatea introducerii în cauză a
însăşi autorităţii pârâte comunicarea persoanei care a contribuit la
actului şi a documentaţiei care a stat elaborarea, emiterea, adoptarea sau
la baza emiterii lui, precum şi orice
încheierea actului ori, după caz,
alte lucrări necesare pentru
soluţionarea pricinii. Identic se care se face vinovată de refuzul de a
procedează în cazul refuzului rezolva cererea referitoare la un
nejustificat de soluţionare a cererii, drept subiectiv sau la un interes
când interesează raţiunile care au legitim, dacă se solicită plata unor
stat la baza acestui refuz. despăgubiri pentru prejudiciul
Şi instrumentele juridice europene cauzat ori pentru întârziere. În cazul
acordă o atenţie deosebită în care acțiunea se admite, persoana
comunicării documentaţiei care a stat respectivă poate fi obligată la plata
la baza emiterii actului administrativ despăgubirilor, solidar cu
atacat, de către autoritatea publică,
autoritatea publică pârâtă.
la solicitarea organului jurisdicţional.
Potrivit alin. (2) al art. 16,
persoana acționată astfel în justiție
Astfel, Recomandarea Rec (2004)
îl poate chema în garanție pe
20 a Comitetului de Miniştri, din superiorul său ierarhic, de la care a
cadrul Consiliului Europei, cu privire primit ordin scris să elaboreze sau să
la controlul jurisdicţional asupra nu elaboreze actul.
actelor administraţiei statuează că,
În mod evident, o asemenea acțiune
sub rezerva excepţiilor prevăzute de
nu este admisibilă dacă are ca obiect
legea naţională în cazuri importante, doar anularea actului.
autoritatea administrativă ar trebui
să pună la dispoziţia tribunalului Pentru ca o cerere întemeiată
pe art. 16 alin. (1) să fie admisibilă,
documente şi informaţii referitoare
trebuie îndeplinite, în mod cumulativ,
la speţă. următoarele condiţii:
- acţiunea principală să fie o acţiune
în contencios subiectiv;
230
- reclamantul să fi cerut odată cu actul respectiv (rapoarte, referate,
acţiunea principală şi acordarea de avize etc.).
despăgubiri pentru prejudiciul cauzat
Dacă funcţionarul public, care
prin actul administrativ nelegal sau
a întocmit asemenea operaţiuni, nici
prin refuzul nejustificat al autorităţii
publice; nu avea atribuţii în acest sens,
contribuţia sa la producerea
- persoana chemată în judecată să prejudiciului şi, implicit, culpa sa sunt
aibă calitatea de funcţionar al evidente, însă în celelalte cazuri
autorităţii publice pârâte (prin vinovăţia sa trebuie dovedită. De
noţiunea de funcţionar înţelegem aceea, funcţionarul care a dobândit
persoana învestită cu o funcţie sau calitatea de pârât îl va putea chema
demnitate publică, pentru că numai în garanţie pe superiorul său ierarhic
asemenea calitate poate participa la de la care a primit ordin scris să
elaborarea unui act administrativ); elaboreze sau să nu elaboreze actul
pentru care s-a declanşat acţiunea în
- obiectul acţiunii faţă de funcţionarul contencios administrativ. Dacă
pârât să constea numai în obligarea acţiunea în despăgubiri se va admite,
acestuia la plata de despăgubiri în dar se va face dovada că funcţionarul
solidar cu autoritatea publică pârâtă. public s-a opus emiterii actului (în
cazul acţiunii în anulare) ori, după
Acţiunea reclamantului faţă de caz, a insistat ca actul să fie emis (în
funcţionarul pârât va fi admisă numai cazul acţiunii împotriva refuzului
dacă sunt îndeplinite două condiţii: a nejustificat), iar superiorul său
fost găsită întemeiată acţiunea în ierarhic a emis ordin scris în sens
despăgubiri faţă de autoritatea contrar, prejudiciindu-l pe reclamant,
publică pârâtă şi s-a dovedit vinovăţia va trebui admisă cererea
funcţionarului care a luat parte la funcţionarului de chemare în garanţie
producerea prejudiciului prin a superiorului său ierarhic, instanţa
contribuţia sa la elaborarea actului obligându-l pe acesta din urmă la
atacat (refuzului nejustificat). În plata de despăgubiri către reclamant
acest scop, instanţa de judecată va în solidar cu autoritatea publică
verifica, în prealabil, dacă pârâtă.
funcţionarul pârât are atribuţii
stabilite în fişa postului sau prin alte Exemple de bune practici.
dispoziţii legale sau administrative în Jurisprudență
domeniul în care a fost emis actul
contestat sau s-a refuzat emiterea Refuz nejustificat de soluţionare a
actului solicitat şi dacă acesta a cererii. Acţiune în stabilirea
întocmit operaţiuni tehnico- vinovăţiei funcţionarului vinovat.
administrative care au legătură cu Condiţii de admisibilitate: Potrivit
231
art. 16 alin. (1) din Legea nr. Formularea obiectului acțiunii
554/2004, cererile în justiţie
prevăzute de această lege pot fi În cazul acțiunii împotriva unui act
formulate şi personal împotriva administrativ, reclamantul poate să
solicite instanței:
persoanei care a contribuit la
elaborarea, emiterea sau încheierea • anularea în tot sau în parte a
actului ori, după caz, care se face actului,
vinovată de refuzul de a rezolva • repararea pagubei cauzate și,
eventual,
cererea referitoare la un drept
• reparații pentru daune morale.
subiectiv sau la un interes legitim,
dacă se solicită plata unor Despăgubirile pot viza atât daune
despăgubiri pentru prejudiciul materiale, cât și daunele morale
cauzate.
cauzat ori pentru întârziere. Pentru daunele morale pe care le
Persoana care se încadrează în constată, instanțele de judecată sunt
ipoteza prevăzută de art. 16 se află îndreptățite, conform legii, să
într-o situaţie specială, respectiv cea acorde, numai la cerere, despăgubiri
de funcţionar public, aflat în bănești. Sumele de bani acordate
exercitarea atribuţiilor profesionale pentru repararea daunelor morale nu
specifice, astfel că stabilirea au o denumire proprie, ci ele sunt
răspunderii sale şi obligarea la plata numite despăgubiri, cu toate că nu
despăgubirilor în solidar cu sunt despăgubiri propriu-zise, întrucât
autoritatea publică este strâns nu înlocuiesc o valoare economică
legată de examinarea legalităţii prin altă valoare economică, așa cum
actului administrativ şi urmează o fac despăgubirile pentru repararea
aceeaşi procedură de judecată. prejudiciilor patrimoniale.
Este inadmisibilă astfel
acţiunea formulată în temeiul art. 16 Cuantumul daunelor urmează a
din Legea nr. 554/2004, îndreptată fi dovedit cu înscrisuri pentru
exclusiv împotriva funcţionarului, daunele materiale și apreciat pentru
fără atacarea în instanţă a actului daunele morale, pornind de la scopul
administrativ (sau a actului acestora de a repara atingerea adusă
administrativ asimilat) pretins valorilor care definesc personalitatea
vătămător, cu chemarea în judecată umană și care se referă la liniște,
a autorităţii publice emitente a demnitate, onoare, prestigiu
acestuia. profesional și alte valori similare.
(I.C.C.J., Secţia de contencios
administrativ şi fiscal, decizia nr.
3084/2007, www.scj.ro)
232
Instanța competentă În materia contenciosului
administrativ activitatea de judecată
în primă instanță revine, în principiu,
Competenţa materială tribunalelor și curților de apel, a
Legea nr. 554/2004, art. 10 alin. căror competență materială este
(1) - Litigiile privind actele delimitată potrivit celor două criterii
administrative emise sau încheiate identificate chiar de legiuitor în
conținutul normei juridice, respectiv:
de autoritățile publice locale și
județene, precum și cele care (1) criteriul rangului autorității
privesc taxe și impozite, contribuții, publice (locală sau centrală) și
datorii vamale, precum și accesorii (2) criteriul valoric (până la
3.000.000 de lei, inclusiv, sau mai
ale acestora de până la 3.000.000 de
mari de 3.000.000 de lei).
lei se soluționează în fond de
tribunalele administrativ-fiscale,
Competenţa teritorială
iar cele privind actele administrative
Art. 10 alin. (3)
emise sau încheiate de autoritățile
Reclamantul persoană fizică sau
publice centrale, precum și cele care
juridică de drept privat se
privesc taxe și impozite, contribuții,
adresează exclusiv instanței de la
datorii vamale, precum și accesorii
domiciliul sau sediul
ale acestora mai mari de 3.000.000
său. Reclamantul autoritate
de lei se soluționează în fond de
publică, instituție publică sau
secțiile de contencios administrativ
asimilată acestora se
și fiscal ale curților de apel, dacă
adresează exclusiv instanței de la
prin lege organică specială nu se
domiciliul sau sediul pârâtului.
prevede altfel.
(4) Competența teritorială de
(11) Cererile privind actele soluționare a cauzei se va respecta
administrative care au ca obiect și atunci când acțiunea se
sume reprezentând finanțarea introduce în numele reclamantului
nerambursabilă din partea Uniunii de orice persoană de drept public
Europene se soluționează sau privat, indiferent de calitatea
potrivit criteriului valoric, iar acestuia din proces.
cererile care au ca obiect acte
administrative neevaluabile se
soluționează potrivit rangului În consecință, premisa esențială de
autorității, conform prevederilor aplicare a textului o constituie
alin. (1). calitatea reclamantului, titular al
cererii de chemare în judecată, în
funcție de aceasta stabilindu-se
233
instanța competentă teritorial să proc. civ.., potrivit cărora:
judece procesul. „Cererile accesorii, adiţionale,
precum şi cele incidentale se judecă
Exemple de bune practici. de instanţa competentă pentru
Jurisprudență cererea principală, chiar dacă ar fi
Determinarea competenţei de de competenţa materială sau
judecată în materia contenciosului teritorială a altei instanţe
administrativ judecătoreşti (...)”.
Competenţa instanţei de În considerarea specificului
cererilor formulate în contencios
contencios administrativ nu este
administrativ, acţiunea vizând plata
determinată strict de cadrul despăgubirilor nu poate avea decât
procesual pasiv, ci şi de obiectul caracter accesoriu în raport de
principal al cererii de chemare cu capătul principal de cerere, fiind o
care a fost investită. Astfel, în consecinţă a înlăturării actului
situaţia în care persoana care se administrativ nelegal, potrivit art. 8
consideră vătămată înţelege să alin. (1), coroborat cu art. 18 alin.
(1) şi alin. (3) din Legea nr.
cheme în judecată atât o autoritate
554/2004.
publică locală, cât şi una centrală, Prin urmare, competenţa
pentru stabilirea instanţei materială de soluţionare a cauzei
competente este esenţială aparţine tribunalului administrativ-
identificarea actului administrativ fiscal, fiind determinată de
contestat, tipic sau asimilat, în poziţionarea în sistemul
accepţiunea art. 2 alin. (1) lit. c) şi autorităţilor publice a emitentului
actului administrativ contestat, în
i) şi art. 2 alin. (2) din Legea nr.
cazul de faţă Garda Forestieră
554/2004. Braşov, autoritate publică locală”.
În cauză, obiectul principal al
cererii îl reprezintă anularea actului (I.C.C.J., Secţia de contencios
administrativ emis de pârâta Garda administrativ şi fiscal, decizia nr.
Forestieră Braşov, respectiv adresa 1028/2018, www.scj.ro)
din 3 aprilie 2017, pe care
reclamanta o apreciază a fi un refuz
nejustificat de acordare a unor
drepturi.
Cererea de acordare a
despăgubirilor are caracter
accesoriu faţă de capătul principal
de cerere, fiind, astfel, incidente
prevederile art. 123 alin. (1) C.
234
Judecarea cererilor obligatorie şi trebuie comunicată
reclamantului de către instanţa de
Procedura administrativă judecată cu cel puţin 15 zile înainte
contencioasă are ca specific de primul termen de judecată, astfel
caracterul urgent al judecării încât acesta să poată lua cunoştinţă
cauzelor, caracterul public şi de conţinutul apărării părţii adverse şi
caracterul accesibilităţii în ce să nu mai solicite, în acest scop, un
priveşte cuantumul taxelor. alt termen de judecată. De
asemenea, pentru facilitarea
Astfel, sub aspectul procedurii accesului la justiţie împotriva actelor
în faţa instanţei de fond, Legea nr. administrative considerate nelegale,
29/1990 a prevăzut judecata de taxele de timbru pentru cererile de
urgenţă a acţiunilor, în şedinţă competenţa instanţelor de contencios
publică, sentinţele urmând a fi administrativ sunt relativ mici fiind
redactate în cel mult cinci zile de la stabilite prin O.U.G. nr. 80/2013
pronunţare. privind taxele judiciare de timbru.
Procedura de urgenţă şi durata Această reglementare privind taxele
foarte scurtă pentru redactare scot în judiciare de timbru se aplică cererilor
evidenţă importanţa instituţiei având ca obiect anularea actelor
contenciosului administrativ pentru administrative unilaterale, nefiind
garantarea drepturilor fundamentale aplicabilă cererilor în anularea unor
ale omului. contracte administrative pentru care
există prevederi legale speciale în
Potrivit reglementării actuale, acest sens.
„cererile adresate instanței se judecă
în ședință publică, în completul Exemple de bune practici.
stabilit de lege. Întâmpinarea este Jurisprudență
obligatorie și se va comunica
Necomunicarea concluziilor scrise.
reclamantului cu cel puțin 15 zile
înainte de primul termen de Garantarea dreptului la apărare.
judecată”, iar hotărârile se Celeritate: În argumentarea
redactează şi se motivează în cel motivului de casare, recurentul a
mult 30 zile de la pronunţare. susţinut în esenţă faptul că instanţa
Așadar, soluţionarea acţiunilor a soluţionat excepţia lipsei de obiect
în contenciosul administrativ are loc cu încălcarea dreptului său la
după regulile Codului de procedură apărare atunci când a luat în
civilă, cu excepţia unor reguli considerare susţinerile reclamantului
speciale privitoare la celeritatea formulate de acesta prin concluzii
judecăţii şi timbrarea acestor cereri. scrise care nu i-au fost comunicate
Astfel, depunerea întâmpinării de
pentru a-şi formula apărarea.
către autoritatea publică pârâtă este
235
Înalta Curte constată însă Taxele judiciare de timbru
faptul că din încheierea din data de
31 august 2009, în care au fost Legea nr. 554/2004, art. 17 alin. (2) -
consemnate dezbaterile şi susţinerile Pentru cererile formulate în baza
părţilor din şedinţa de judecată de la prezentei legi se percep taxele de
acea dată, încheiere parte timbru prevăzute de Ordonanța de
integrantă a hotărârii atacate, urgență a Guvernului nr.
rezultă că instanţa a trecut la 80/2013 privind taxele judiciare de
soluţionarea acestei excepţii doar timbru, cu modificările și
după ce, în prealabil, a pus-o în completările ulterioare.
discuţia părţilor, astfel cum prevăd Art. 16 al OUG nr. 80/2013 -
normele de procedură civilă. În materia contenciosului
În raport cu această realitate, administrativ, cererile introduse de
având în vedere totodată şi cei vătămați în drepturile lor printr-
caracterul urgent al pricinii ce a un act administrativ sau prin refuzul
impus instanţei soluţionarea acesteia nejustificat al unei autorități
cu celeritate, Înalta Curte va reţine administrative de a le rezolva cererea
netemeinica afirmaţiilor referitoare la un drept recunoscut de
recurentului, în susţinerea acestui lege se taxează după cum urmează:
motiv de casare, şi aceasta cu atât
mai mult cu cât, în conformitate cu a) cererile pentru anularea
regulile de procedură, „concluziile actului sau, după caz, recunoașterea
scrise” ale părţilor nu constituie, în dreptului pretins, precum și pentru
principiu, acte procedurale supuse eliberarea unui certificat, a unei
cerinţei comunicării, iar pe de altă adeverințe sau a oricărui altui înscris
parte nimic nu îl împiedica pe pârât - 50 lei;
să formuleze, la rândul său, astfel de b) cererile cu caracter
concluzii prin care să-şi susţină patrimonial, prin care se solicită și
propria înţelegere asupra situaţiei de repararea pagubelor suferite printr-un
fapt şi de drept dezbătută în cauză. act administrativ - 10% din valoarea
(I.C.C.J., Secţia de contencios pretinsă, dar nu mai mult de 300 lei.
administrativ şi fiscal, decizia nr.
1605/2010, www.legalis.ro)
236
Soluțiile pe care le poate da Potrivit art. 22 alin. (6) Cod
instanța procedură civilă (CPC), judecătorul
trebuie să se pronunţe asupra a tot
Legea nr. 554/2004, art. 18 ceea ce s-a cerut, fără însă a depăşi
limitele învestirii, în afară de cazurile
(1) Instanța, soluționând cererea, în care legea ar dispune altfel.
poate, după caz, să anuleze, în tot
sau în parte, actul administrativ, să Pornind de la aceste dispoziţii
oblige autoritatea publică să emită un procedurale de principiu, instanţa de
act administrativ, să elibereze un alt contencios administrativ se poate
înscris sau să efectueze o anumită pronunţa numai asupra obiectului
operațiune administrativă. acţiunii cu care a fost învestită. De
aceea, chiar în alin. (1), art. 18 din
(2) Instanța este competentă să se Legea nr. 554/2004 face trimitere la
pronunțe, în afara situațiilor art. 8 alin. (1) din aceeaşi lege care
prevăzute la art. 1 alin. (6), și asupra delimitează sfera obiectului acţiunii
legalității operațiunilor administrative în contenciosul administrativ.
care au stat la baza emiterii actului
supus judecății. Astfel, potrivit art. 18 alin. (4)
din Legea nr. 554/2004, instanţa va
(3) În cazul soluționării cererii, putea dispune, după caz:
instanța va hotărî și asupra
despăgubirilor pentru daunele - anularea, în tot sau în parte, a
materiale și morale cauzate, dacă actului administrativ atacat, care
reclamantul a solicitat acest lucru. poate fi un act de autoritate sau un
contract administrativ;
(4) Atunci când obiectul acțiunii în
contencios administrativ îl formează - obligarea autorităţii publice la
un contract administrativ, în funcție emiterea unui act administrativ de
de starea de fapt, instanța poate: autoritate, la eliberarea unui alt
dispune anularea acestuia, în tot sau înscris sau la efectuarea unei anumite
în parte; obliga autoritatea publică să operaţiuni administrative;
încheie contractul la care reclamantul - obligarea autorităţii publice la
este îndrituit; impune uneia dintre executarea unui act administrativ
părți îndeplinirea unei anumite unilateral (de autoritate);
obligații; suplini consimțământul unei - obligarea autorităţii publice pârâte
părți, când interesul public o cere; la încheierea unui contract
obliga la plata unor despăgubiri administrativ, suplinind, când
pentru daunele materiale și morale. interesul public o cere,
Limitele puterilor instanţei de consimţământul uneia dintre părţi. În
contencios administrativ această situaţie, suntem în prezenta
unui refuz nejustificat al autorităţii
237
contractante de a emite înscrisul variantă a controlului indirect de
constatator al contractului legalitate, dar şi o activitate de
administrativ şi de a-l semna alături apreciere a probelor cu înscrisuri,
de particularul desemnat câştigător al invocate şi depuse de părţile din
procedurii de atribuire a contractului. proces, pe care instanţa nu le va lua
în considerare, dacă sunt nelegale,
Potrivit alin. (6) al art. 18 din pentru că nu au nicio forţă probantă.
Legea nr. 554/2004, la cererea părţii
interesate, instanţa va putea stabili
un termen de executare a obligaţiilor
stabilite prin hotărârea
judecătorească, sub sancţiunea plăţii
unei amenzi de către conducătorul
autorităţii publice pârâte pentru
fiecare zi de întârziere în executarea
acestor obligaţii.
Revenind la soluţiile pe care le
poate pronunţa instanţa de
contencios administrativ, continuăm
cu:
- obligarea autorităţii publice pârâte
la plata de despăgubiri materiale sau
(şi) morale solicitate de reclamant
pentru prejudiciile suferite de acesta
prin actul nelegal sau refuzul
nejustificat al autorităţii publice,
dacă un asemenea prejudiciu s-a
produs;
- în fine, instanţa de contencios
administrativ se poate pronunţa
asupra legalităţii operaţiunilor
administrative care au stat la baza
emiterii actului sau refuzului atacat
de reclamant dacă autoritatea publică
pârâtă le invocă în apărarea sa, iar
reclamantul contestă legalitatea
acestora.
Acest demers al instanţei de
contencios administrativ reprezintă o
238
VIII. PROCEDURI DE CONTESTARE IN CAZUL UNOR
INCĂLCĂRI ALE DREPTURILOR ÎN ACTIVITATEA
ADMINISTRATIVĂ A INSTITUȚIILOR
DIN SISTEMUL JUDICIAR
239
- instanțe judecătorești de drept furnizate de statele membre.
comun;
- instanțe specializate; Puteți, de asemenea, să identificați
autoritățile sau instanțele
și/sau
competente cărora vă puteți adresa
- instanțe competente în materie în cazul Dumneavoastră.
de drept constituțional
De obicei, instanțele judecătorești de În afara informațiilor furnizate
drept comun se ocupă de litigii în în paginile dedicate fiecărei țări,
materie civilă (și anume litigii între puteți găsi informații utile și pe
cetățeni și/sau societăți) și/sau în următoarele site-uri europene:
materie penală. În plus, numeroase
state membre au înființat instanțe Atlasul judiciar european -
care au competențe specifice, cum ar conține un instrument de căutare
fi litigiile între autorități publice și pentru a identifica instanța
cetățeni sau societăți (litigii de Asociația Consiliilor de Stat și
natură administrativă etc.). a jurisdicțiilor administrative
De asemenea, în diferite state supreme (ACA Europa) - „Turul
membre există o instituție sau o Europei”, în special în ceea ce
instanță care asigură respectarea privește litigiile în materie de drept
constituțional și administrativ;
Constituției acestora. Multora dintre
aceste instanțe sau instituții li se Rețeaua europeană a
poate solicita să verifice dacă o președinților Curților Supreme de
anumită lege sau legislație este Justiție - informații privind Curțile
conformă cerințelor constituționale. Supreme ale statelor membre.
Unele dintre acestea pot să judece
cauze individuale, dar, de obicei, În Romania informațiile privind
doar ca instanță de ultim grad de organizarea sistemului judiciar și
jurisdicție. stadiul diferitelor dosare se regăsesc
pe portalul https://portal.just.ro.
IMPORTANT!
Fiecare instanţă din România
are un site în cadrul acestui portal.
Date privind organizarea sistemului Informaţiile din aceste site-uri sunt
judiciar al fiecărui stat membru se introduse şi întreţinute direct de
regăsesc pe portalul https://e- către personalul instanţelor, cu
excepţia informaţiilor despre dosare
justice.europa.eu al Uniunii
şi şedinţe.
Europene, în toate limbile statelor
membre inclusiv în limba română, Aceste informaţii sunt
care vă permite accesul la informații preluate automat din sistemul de
gestiune a dosarului în instanţă -
referitoare la instrumentele
ECRIS CDMS.
europene în materie civilă, inclusiv
la informații și notificări oficiale
240
La nivel central (MJ) sunt
întreţinute (adăugate, actualizate, !!! Găsirea instanței competente
şterse etc.) informaţiile despre În cazul în care sunteți implicat(ă)
circumscripţii (coduri poştale). într-o procedură judiciară, internă
Informaţiile despre dosare şi sau internațională, sau în cazul în
şedinţe sunt actualizate automat, care preconizați că veți fi
zilnic. implicat(ă), va trebui să identificați
Informaţiile cele mai actuale instanța care este competentă să
despre activitatea instanţelor sunt judece cauza dumneavoastră, sau, cu
cele disponibile în aplicaţia ECRIS alte cuvinte, care are jurisdicție.
Infokiosk ce poate fi accesată de pe Dacă vă adresați unei instanțe
terminalele infokiosk prezente în nepotrivite sau dacă există un
fiecare instanţă.
conflict de competență, riscați
Portalul conţine informaţii întârzierea considerabilă a
despre dosarele care sunt pe rolul procedurilor sau chiar respingerea
instanţei, nu şi cele despre dosarele
cauzei dumneavoastră din cauza
care au fost pe rol şi care acum sunt
în arhiva „pasivă” a instanţei. lipsei de competență.
În cazul în care o cauză are un
În aplicaţiile Portal şi Infokiosk caracter transfrontalier și implică, de
nu sunt disponibile informaţii despre exemplu, părți care locuiesc în state
toate dosarele din instanţe, o parte membre diferite, mai întâi va trebui
din aceste dosare fiind confidenţiale să identificați statul membru în care
(de ex. dosarele având ca obiect ar trebui să aibă loc procedura.
adopţia). Secțiunea portalului „Prezentarea în
Pentru respectarea legislaţiei fața unei instanțe” vă poate ghida pe
în vigoare privind protecţia datelor cu parcursul acestui proces.
caracter personal, prin intermediul
portalului sau aplicaţiei infokisok nu
se pot oferi alte informaţii (de ex.
CNP, CUI) decât cele care sunt deja în
pagina de detalii dosar.
241
8.2. Instanțele competenţă generală de a judeca
orice proces care nu este trimis în
judecătorești în România mod expres de lege sub jurisdicția
altei Curţi (ex. orice acţiune cu o
8.2.1. Categorii de instanțe valoare mai mare de 200.000 RON
judecătorești este judecată în prima instanţă de
către Tribunal; toate acţiunile legate
Având la bază Constituția României și de insolvenţă sunt judecate în prima
Legea nr. 304/2004-republicată, instanţă de Tribunal). O decizie dată
sistemul judiciar din România este de prima instanţă de judecată poate
structurat sub forma unei piramide. În fi atacată cu apel la următoarea
vârful piramidei se află Înalta Curte instanţă ierarhică.
de Casație și Justiție, apoi urmează Tribunalele – sunt organizate în
Curțile de Apel și Curțile Militare de fiecare judeţ din România şi Bucureşti
Apel, Tribunalele, tribunalele şi se află sub jurisdicţia Curţilor de
specializate, Tribunalele Militare și la Apel. În total sunt 42 de Tribunale.
baza piramidei, Judecătoria. Tribunalele sunt competente să
judece în prima instanţă, apel şi
recurs.
Curțile de Apel – au sub jurisdicţia lor
Tribunalele şi Tribunalele
specializate. În prezent sunt 15 Curţi
de Apel situate în regiunile
importante ale ţării. Curţile de Apel
judecă doar în Apel şi Recurs în
acţiunile civile. Ca primă instanţă,
Curtea de Apel este competentă să
judece în acţiuni administrative care
implică instituţii central
administrative (ex. Ministere) şi în
anumite acţiuni penale, prevăzute de
lege.
Î̂nalta Curte de Casație şi Justiţie –
este instanţa supremă în România,
având sediul în Bucureşti. Instanţa
este divizată în trei secţii (civilă,
penală şi contencios administrativ şi
fiscal), Completul de 5 judecători şi
Secţiile Unite. În materie civilă Î̂nalta
Curte judecă doar î̂n recurs. Totodată
Judecătoriile – se află sub jurisdicția este competentă să judece recursuri
Tribunalelor şi sunt localizate în în interesul legii – privind aspecte
oraşele mari din România. În prezent, juridice soluţionate diferit de
există 188 de Judecătorii. Acestea au
242
instanţele de judecată şi dă decizii contestarea unor hotărâri în cazuri
preliminare privind interpretarea stipulate în mod expres de lege.
juridică a normelor neclare.
În ceea ce priveşte competenţa
teritorială, ca o regulă generală,
8.2.2. Etapele unui proces
acţiunile trebuie depuse la instanţa
competentă în aria căreia pârâtul îşi
Ca o regulă generală, fiecare acțiune
are domiciliul sau sediul.
poate trece prin două etape: prima
instanţă şi apelul (cale de atac Codul de Procedură Civilă
ordinară). O a doua cale de atac, prevede, de asemenea, norme
extraordinară (recursul), poate fi speciale de competenţă în diferite
introdusă numai pentru probleme ce cazuri (ex.: în cazul acțiunilor
ţin de legalitatea hotărârii atacate, în imobiliare instanţa competentă este
cazuri prevăzute în mod expres în cea în aria căreia se află clădirea sau
codul de procedură civilă, respectiv terenul, în cazurile legate de asigurări
penală. instanţa competentă este stabilită în
funcţie de domiciliul persoanei
Există de asemenea tipuri de
asigurate, în cazul acţiunilor în
acţiuni care sunt judecate doar în
contencios administrativ instanţa
prima instanţă, putând fi atacate
competentă este cea de la domiciliul
numai cu recurs (ex.: acţiuni judecate
reclamantului persoană fizică).
în prima instanţă de Curtea de Apel
ori acţiunile în contencios Acolo unde legea prevede
administrativ). competenţă alternativă teritorială
între diferite instanţe, părţile pot
În cele din urmă, există
alege instanţa căreia să i se adreseze.
proceduri speciale, cum ar fi
ordonanţa de plată în cazul căreia
împotriva deciziei primei instanţe se !!! Este foarte important să
poate introduce doar o contestaţie în
anulare. consultăm un specialist pentru
identificarea instanței competente
În prima instanţă, acţiunea să judece un litigiu.
este judecată de un singur judecător,
în apel sunt doi judecători iar în
recurs sunt trei judecători.
Contestaţia în anulare (în cazul
ordonanţei de plată) este judecată de
un singur judecător.
Nu în ultimul rând, în afară de
recurs, există alte două căi
extraordinare de atac: contestaţia în
anulare (a nu se confunda cu
contestaţia în anulare din cazul
ordonanţei de plată) şi revizuirea.
Aceste două căi de atac permit
243
Exemple de parcurs judiciar ordinea de drept, precum și
drepturile și libertățile
O acțiune civilă sub valoarea de cetățenilor.
200.000 RON 2. Ministerul Public își exercită
atribuțiile prin procurori
constituiți în parchete, în
condițiile legii.
3. Parchetele funcționează pe lângă
instanțele de judecată, conduc și
supraveghează activitatea de
cercetare penală a poliției
judiciare, în condițiile legii.
O acțiune civilă cu a valoare mai Activitatea procurorilor, prin care
mare Ministerul Public își exercită
de 200.000 RON atribuțiile, este reglementată în art.
132 din legea fundamentală, intitulat
- Statutul procurorilor:
LEGALITATEA, ca principiu ce
fundamentează activitatea
procurorilor, presupune că, în
vederea protejării unui interes public,
aceștia trebuie să acționeze în modul
și prin mijloacele prevăzute de lege
ori de câte ori sunt întrunite
8.2.3. MINISTERUL PUBLIC condițiile. Procurorii nu pot acționa
decât în limitele competențelor lor,
Prevederi constituționale – principii prin mijloacele și în cazurile stabilite
prin dispozițiile legale. Cu alte
Ministerul Public este definit în
cuvinte, își exercită atribuțiile numai
Constituția României, în Titlul III,
în temeiul legii. Misiunea specifică de
Capitolul VI (art. 124 – 134), intitulat
esență a Ministerului Public este
Autoritatea judecătorească. Legea
asigurarea respectării legii.
fundamentală statuează că, alături de
instanțe, Ministerul Public este parte IMPARȚIALITATEA, al doilea
componentă a autorității principiu din enumerarea legiuitorului
judecătorești. Atribuțiile Ministerului constituant, trebuie înțeles în cheia
Public în ansamblul arhitectural al prevederilor art. 16 din Constituție
statului sunt precizat în art. 131 din care statuează că "Nimeni nu este mai
Constituție, intitulat Rolul presus de lege". Procurorii sunt
Ministerului Public: reprezentanți ai întregii societăți,
apără ordinea de drept, drepturile și
1. În activitatea judiciară, Ministerul
libertăților cetățenilor și în
Public reprezintă interesele
activitatea lor nu le este permis să
generale ale societății și apără
țină cont de calitatea persoanelor
244
cercetate. Totodată, ei trebuie să se exercită acțiunea civilă, în cazurile
asigure că acest principiu este prevăzute de lege:
respectat și de cei a căror activitate o încheie acordul de recunoaștere a
supraveghează. vinovăției, în condițiile legii;
SUBORDONAREA IERARHICĂ, formulează și exercită contestațiile
probabil cel mai dezbătut principiu al și căile de atac prevăzute de lege
activității Ministerului Public, se împotriva hotărârilor judecătorești;
concretizează în aceea că procurorii orice alte atribuții prevăzute de
din fiecare parchet sunt subordonați lege.
conducătorului acelui parchet, iar
acesta din urmă este subordonat Competența procurorilor
conducătorului parchetului ierarhic
superior din aceeași circumscripție Ca și atribuțiile, competența
teritorială. Dispozițiile procurorului procurorilor este stipulată în Codul de
ierarhic superior sunt obligatorii procedură penală, la art. 56, potrivit
pentru procurorii din subordine, în căruia:
limitele respectării legii. În soluțiile (1) Procurorul conduce și controlează
dispuse însă procurorul este nemijlocit activitatea de urmărire
independent, în condițiile prevăzute penală a poliției judiciare și a
de lege. În cazul dispozițiilor contrare
organelor de cercetare penală
legii, procurorul ierarhic superior
speciale, prevăzute de lege. De
poate să îndeplinească oricare dintre
atribuțiile procurorilor din subordine asemenea, procurorul supraveghează
și, în plus, să suspende ori să infirme ca actele de urmărire penală să fie
actele și dispozițiile contrare legii. efectuate cu respectarea dispozițiilor
legale.
Atribuțiile procurorilor
Atribuțiile procurorilor sunt prevăzute (2) Procurorul poate să efectueze
în Capitolul II, Secțiunea a 5-a din orice act de urmărire penală în
Codul de procedură penală, care la cauzele pe care le conduce și le
art. 55 alin. 2 stipulează că procurorii supraveghează.
sunt constituiți în parchete care
funcționează pe lângă instanțele (3) Urmărirea penală se efectuează,
judecătorești și își exercită atribuțiile în mod obligatoriu, de către procuror:
în cadrul Ministerului Public”, a. în cazul infracțiunilor pentru
atribuțiile acestora în cadrul care competența de judecată în
procesului penal fiind enumerate în primă instanță aparține Înaltei Curți
art. 55 alin. 3: de Casație și Justiție sau curții de
apel;
supraveghează sau efectuează
urmărirea penală; b. în cazul infracțiunilor prevăzute
sesizează judecătorul de drepturi și
la art. 188-191, art. 257, art. 276,
libertăți și instanța de judecată; art. 277, art. 279, art. 280-283 și art.
exercită acțiunea penală; 289-294 din Codul penal;
245
c. în cazul infracțiunilor săvârșite potrivit art. 59 din Codul de referitor
cu intenție depășită, care au avut ca la extinderea competenței teritoriale.
urmare moartea unei persoane; În cazurile urgente, conform art. 60
d. în cazul infracțiunilor pentru din Cod, ”procurorul sau organul de
care competența de a efectua cercetare penală, după caz, este
obligat să efectueze actele de
urmărirea penală aparține Direcției
urmărire penală care nu suferă
de Investigare a Infracțiunilor de
amânare, chiar dacă acestea privesc o
Criminalitate Organizată și Terorism cauză care nu este de competența
sau Direcției Naționale Anticorupție; acestuia. Lucrările efectuate în astfel
e. în alte cazuri prevăzute de lege. de cazuri se trimit, de îndată,
procurorului competent”.
(4) Urmărirea penală în cazul
Parchetele funcţionează pe lângă
infracțiunilor săvârșite de militari se
fiecare curte de apel, tribunal,
efectuează, în mod obligatoriu, de
tribunal specializat, tribunal militar şi
procurorul militar. judecătorie. Parchetele de pe lângă
curţile de apel şi tribunale sunt
(5) Procurorii militari din cadrul singurele parchete care au
parchetelor militare sau secțiilor personalitate juridică.
militare ale parchetelor efectuează
urmărirea penală potrivit Toate parchetele sunt coordonate de
competenței parchetului din care fac către Parchetul de pe lângă Înalta
parte, față de toți participanții la Curte de Casaţie şi Justiţie. Acesta
săvârșirea infracțiunilor comise de are personalitate juridică şi, pe lângă
militari, urmând a fi sesizată instanța activitatea de coordonare a
competentă potrivit art. 44. parchetelor, mai gestionează şi
bugetul Ministerului Public. Tot în
(6) Este competent să efectueze ori, cadrul Parchetului de pe lângă Înalta
după caz, să conducă și să Curte de Casaţie şi Justiţie
funcţionează şi Direcţia de Investigare
supravegheze urmărirea penală
a Infracţiunilor de Criminalitate
procurorul de la parchetul
Organizată şi Terorism, precum şi
corespunzător instanței care, potrivit Departamentul Naţional Anticorupţie.
legii, judecă în primă instanță cauza
cu excepția cazurilor în care legea În actuala reglementare privind
prevede altfel. sistemul judiciar, arhitectura
Ministerului Public este reprezentată
Când anumite acte de urmărire
de o structură piramidală, în vârf
penală trebuie să fie efectuate în
fiind situat Parchetul de pe lângă
afara razei teritoriale în care se face
Înalta Curte de Casație și Justiție. Pe
urmărirea, procurorul sau, după caz,
celelalte trei nivele se situează, în
organul de cercetare penală poate să
ordine descendentă, parchetele de pe
le efectueze el însuși ori procurorul
lângă curțile de apel (în număr de
poate dispune efectuarea lor prin
15), parchetele de pe lângă tribunale
comisie rogatorie sau prin delegare,
(în număr de 42) și parchetele de pe
246
lângă judecătorii (în număr de 188). Națională Anticorupție (DNA), datorită
În cadrul fiecărui parchet competenței specializate și a
funcționează un colegiu de structurii lor complexe, au
conducere, iar în funcție de rangul personalitate juridică și propriile legi
ierarhic și dimensiunea parchetului, de funcționare. Secțiile operative ale
conducătorul acestuia poate fi ajutat Parchetului de pe lângă Înalta Curte
de unul sau mai mulți adjuncți.
de Casație și Justiție sunt Secția de
Pe lângă fiecare instanță militară urmărire penală și criminalistică și
funcționează câte un parchet militar. Secția parchetelor militare, în
Un loc aparte în Ministerul Public îl au aceasta din urmă desfășurându-și
parchetele militare care, ca urmare a activitatea procurori militari.
intrării în vigoare a noului Cod de
procedură penală, cu modificările și Parchetele de pe lângă Curțile de
completările aduse prin Legea de Apel
punere în aplicare nr. 255/2013, sunt
următoarele: În cadrul Ministerului Public există 15
unități de parchet ce funcționează pe
parchetele militare de pe lângă lângă cele 15 curți de apel din țară,
tribunalele militare, situate în aceste unități de parchet având
București, Cluj Napoca, Iași și
personalitate juridică și fiind conduse
Timișoara;
de procurori generali.
Parchetul Militar de pe lângă
Curtea Militară de Apel București. Parchetele de pe lângă Tribunale
Parchetul de pe lângă Înalta În total există 42 de parchete ce
Curte de Casație și Justiție funcționează pe lângă cele 42 de
tribunale, câte unul în fiecare județ
Este condus de un procuror general
al României, precum și unul în
(care este în mod implicit și cel care
București. Parchetele de pe lângă
conduce Ministerul Public), ajutat de
tribunale au personalitate juridică,
un prim-procuror general adjunct și
sunt conduse de prim-procurori și se
de un procuror general adjunct. În
subordonează unui parchet de pe
cadrul acestei unități de parchet
lângă o curte de apel.
funcționează un colegiu de
conducere, care hotărăște asupra
problemelor generale ale Ministerului
Public. Parchetul de pe lângă Înalta
Curte de Casație și Justiție este
organizat în direcții, secții, servicii și
birouri.
Două dintre structuri - Direcția de
Investigare a Infracțiunilor de
Criminalitate Organizată și
Terorism (DIICOT) și Direcția
247
8.3. Rolul Avocatului drept fundamental prevăzut de
Constituție, gratuit, drept garanţie
Poporului în procesul pentru exercitarea tuturor drepturilor
judiciar şi libertăţilor fundamentale
cetățenești.
Insuficienţa controlului jurisdicţional
asupra administraţiei publice, 8.3.1. Rolul Mediatorului
datorată faptului că judecătorul este European (Avocatul Poporului)
lipsit de putere în faţa lacunelor în Uniunea Europeană
legislative sau redactării defectuoase
a textelor legale, dar cauzată, în Reglementare: Tratatul privind
egală măsură şi de lipsa de rapiditate Uniunea Europeană, semnat la
şi accesibilitate la instanţa de
Maastricht în 1992 care, în art. 8 D,
judecată, a condus treptat în statele
alin. 2 prevede că “orice cetăţean al
occidentale la instituirea unor
autorităţi însărcinate cu controlul Uniunii se poate adresa Mediatorului
administraţiei prin alte mijloace. instituit în conformitate cu
Printre acestea, Avocatul Poporului dispoziţiile art. 138 E”.
(Ombudsmanul sau Mediatorul) ocupă
Denumire: Parlamentul European a
un loc important.
ales denumirea oficială de Mediator al
Acest organ de control îşi trage de Uniunii Europene, dar în mod curent,
regulă, forţa din susţinerea chiar şi în documentele oficiale ale
Parlamentului, fiind numit sau ales de Uniunii Europene este numit Mediator
către acesta, îşi realizează misiunea European.
într-o manieră administrativă,
controlul pe care-l exercită Atribuţii: Mediatorul european îşi
desfăşurându-se asupra activităţii desfăşoară activitatea în domenii
autorităţilor administraţiei publice. importante, relevante în ceea ce
Demersurile Avocatului poporului se priveşte garantarea respectării
realizează din oficiu sau la sesizarea normelor juridice în raport cu
unei persoane fizice care se consideră
drepturile şi libertăţile cetăţeanului.
vătămată prin acţiunea unei autorităţi
Instituția investighează plângerile
administrative. Avocatul Poporului,
constatând existenţa vătămării şi cetăţenilor europeni cu privire la
culpa autorităţii administrative, administrarea defectuoasă de către
emite recomandări către instituţiile şi organismele Uniunii
administraţie ori, dacă apreciază că Europene a drepturilor și libertăților
nu există altă cale pentru înlăturarea cetățenești în domenii precum, spre
vătămării, înaintează acţiuni în exemplu, comportament abuziv,
justiţie pentru persoana vătămată. discriminare, abuz de putere, lipsa
Existența instituției Avocatului de informaţii sau refuzul de a
Poporului în sistemul constituțional furniza informaţii, întârzieri
românesc constituie materializarea nejustificate sau proceduri
exercitării dreptului de petiţionare - incorecte,etc.
248
Pe site-ul instituţiei, activitatea sa declanşarea procedurii. Există câteva
este organizată în funcţie de elemente importante ce contribuie
următoarele categorii generale: la fundamentarea unei cereri
considerate admisibile:
Transparenţă - se asigură că - plângerea să facă obiectul unei
organismele UE garantează fapte de administrare defectuoasă a
transparenţa procesului decizional al instituţiilor, organismelor şi
Uniunii Europene, inclusiv accesul organizaţiilor UE ( nu pot fi admise
public la documente şi informaţii, cereri ce au ca obiect încălcări ale
precum şi rolul lobby-ului; autorităţilor naţionale din statele
membre, chiar dacă plângerile au ca
Responsabilitate şi proces decizional obiect chestiuni ce privesc UE);
incluziv; - nu pot fi admisibile plângeri care
se află pe rolul instanţelor de
Etică: Gestionează fondurile publice
judecată nici plângeri ce au ca
ale UE; obiect probleme personale;
Drepturi fundamentale; - plângerea trebuie depusă în
termen de doi ani de la data la care
Proceduri şi practici administrative: persoana afectată și-a dat seama de
Aspecte legate de personalul UE. fapte.
- Plângerile adresate Ombudsmanului
Atribuţiile Mediatorului european european pot fi depuse online la
decurg din actele normative care adresa
reglementează limitativ misiunea şi https://www.ombudsman.europa.eu
scopul acestei instituţii, astfel:
Anchete cu privire la plângerile
admisibile - demarate în cazul în care
se constată că sunt indicii şi motive 8.3.2. Avocatul Poporului în
temeinic justificate; Anchete proprii - sistemul constituţional și
în cazuri de autosesizare - respectând
legislativ românesc
aceleaşi proceduri ca în cazul
plângerilor; Medierea situaţiilor pe Instituţia Avocatului Poporului este
cale amiabilă - colaborează cu relativ nouă pentru sistemul legislativ
instituţia vizată în scopul identificării românesc, atât sub aspectul strict
soluţiilor optime pentru rezolvarea tehnic al reglementării, cât şi sub cel
problemei. al filosofiei care susţine instituţia,
nefiind cunoscută în tradiţia juridică a
Cum putem depune o plângere la ţării noastre până la adoptarea
Mediatorul European. Constituţiei din 1991.
255
BIROURILE TERITORIALE ALE INSTITUŢIEI Județe din competența teritorilă
AVOCATUL POPORULUI
Alba Iulia Alba, Sibiu, Hunedoara
Piteşti Argeş, Vâlcea
Bacău Bacău, Neamţ
Oradea Bihor, Satu Mare
Suceava Suceava, Botoşani
Braşov Braşov, Covasna
Călăraşi, Giurgiu, Ialomiţa, Ilfov,
Slobozia
Teleorman
Cluj-Napoca Cluj,Bistriţa-Năsăud, Maramureş, Sălaj
Constanţa Constanţa, Tulcea
Craiova Dolj, Gorj, Mehedinţi, Olt
Galaţi Galaţi, Brăila, Vrancea
Iaşi Iaşi, Vaslui
Târgu Mureş Mureş, Harghita
Ploieşti Prahova,Buzău, Dâmboviţa
Timişoara Timiş, Arad, Caraş-Severin
256
Exemplu de caz soluționat de Avocatul Poporului
Rezultate:
Urmare a demersului întreprins de instituţia Avocatul Poporului biroul Teritorial
Cluj la Penitenciarul Gherla, autoritatea sesizată ne-a informat că, în urma unui
incident constând în agresarea altui deţinut, petentului i s-a modificat regimul de
executare a pedepsei privative de libertate, din regimul închis, în regimul de
maximă siguranţă, fiind totodată inclus în categoria persoanelor care prezintă risc
pentru siguranţa penitenciarului. Dat fiind faptul că, în conformitate cu dispoziţiile
Regulamentului de aplicare a Legii 275/2006 cursurile şcolare sunt frecventate
doar de persoanele deţinute care nu se încadrează în această categorie, Comisia
de analiză a solicitărilor de înscriere la şcoală a decis ca petentul să fie inclus în
programul de şcolarizare doar în momentul declasificării sale din categoria
persoanelor cu risc pentru siguranţa penitenciarului.
257
Formular tip de petiţie adresată Avocatului Poporului
258
Am luat la cunoştinţă despre existenţa încălcării care îmi produce o vătămare la
data de ……………………………….
În dovedirea celor afirmate depun următoarele acte (în copie, nu în original):
......................................................................................................
......................................................................................................
........
Menţionez că cererea face/nu face obiectul unei cauze aflate pe rolul unei
instanţe judecătoreşti.
Doresc ca toate informaţiile şi rezultatele acestei cereri să rămână confidenţiale.
Petiţia este depusă personal/prin mandatar
Data ...............
Semnătura .....................
259
8.4. Transparența
5. Codul de procedură civilă.
operațiunilor
Conducerea instanţelor este
administrative în procesul
asigurată de:
judiciar
- un preşedinte (atribuţiile lor şi a
8.4.1. Activitatea vicepreşedinţilor, detaliate,
sunt prevăzute la art. 10-17 din
compartimentelor auxiliare ale Regulament);
instanțelor judecătorești - unul sau mai mulţi
vicepreşedinţi (nu toate
Cadrul legal general instanţele au vicepreşedinţi);
- preşedinţii de secţie (atribuţiile
Cele mai importante acte normative
lor – prevăzute de art. 26 din
care reglementează organizarea Regulament);
instanţelor și enumeră - un colegiu de conducere
compartimentele auxiliare şi (atribuţiile detaliate sunt
atribuţiile personalului auxiliar ce prevăzute de art. 21-25 din
lucrează în cadrul acestor Regulament);
compartimente sunt următoarele: - adunarea generală a
judecătorilor instanţei
1. Legea nr. 304/2004 privind (atribuţiile sunt prev. de art. 51
organizarea judiciară, din lege şi art. 19 din
republicată, cu modificările şi Regulament).
completările ulterioare;
La judecătorii, tribunale, tribunale
2. Hotărârea nr. 387/2005 a Plenului specializate și curți de apel
Consiliului Superior al funcționează personal auxiliar de
Magistraturii pentru aprobarea specialitate și personal încadrat în
Regulamentului de ordine departamentul economico-financiar și
interioara al instanţelor administrativ.
judecătoreşti, cu modificările şi
completările ulterioare; Statutul personalului auxiliar este
reglementat de Legea nr. 567/2004
3. Legea nr. 567/2004 privind privind statutul personalului auxiliar
statutul personalului auxiliar de de specialitate al instanţelor
specialitate al instanţelor judecătoreşti si al parchetelor de pe
judecătoreşti si al parchetelor de lângă acestea, cu modificările şi
pe lângă acestea, cu modificările completările ulterioare (ultimele
şi completările ulterioare; aduse prin Legea nr. 118/2009).
4. Codul de procedură penală;
260
Compartimentele auxiliare de compartiment de informatică
specialitate ale instanţelor juridică, structuri ce pot fi înființate
și la nivelul tribunalelor, tribunalelor
Reglementare: Regulamentul de specializate și al judecătoriilor.
ordine interioară al instanțelor (7) Instanțele militare au în
judecătorești din 22.09.2005 structură și un compartiment de
documente clasificate.
Art.37.
Art.38.
(1) La judecătorii, tribunale,
tribunale specializate și curți de apel
(1) Grefa, registratura și arhiva
funcționează personal auxiliar de
efectuează operațiuni privind
specialitate și personal încadrat în
primirea, înregistrarea și expedierea
departamentul economico-financiar și
corespondenței, îndosarierea actelor,
administrativ.
păstrarea registrelor, precum și alte
(2) Toate instanțele au câte o
lucrări cu caracter auxiliar, necesare
grefă, o registratură, o arhivă, o
bunei desfășurări a activității
bibliotecă și un birou de informare
instanțelor.
și relații publice.
(2) Personalul este repartizat
(3) Curțile de apel și
pe secții și compartimente de
tribunalele au și câte un departament
activitate de către președintele
economico-financiar și administrativ,
instanței, potrivit nevoilor acestora,
condus de un manager economic.
iar în cadrul secției, de către
(4) Compartimentul personal
președintele secției.
funcționează în cadrul
departamentului economico-financiar Definiții
și administrativ.
(5) Departamentul economico- GREFĂ
financiar și administrativ din cadrul
curților de apel și al tribunalelor (1)Birou al unei instanțe judiciare,
asigură activitatea economică, unde se fac lucrările de procedură și
financiară și administrativă a unde se
instanțelor la care funcționează. păstrează dosarele proceselor.
Pentru tribunalele specializate și
(2)Serviciu pe lângă
judecătorii această activitate este
asigurată de departamentul o instanță judecătorească unde se
economico-financiar și administrativ întocmesc anumite acte de proce-
de la tribunalul în a cărui dură, se păstrează documente,
circumscripție funcționează. registre, corpuri delicte etc.
(6) Curțile de apel au și un https://legeaz.net/dictionar-
compartiment de documentare și un juridic/grefa
261
(3) Compartiment administrativ al
instanţei sau parchetului, însărcinat
cu primirea, înregistrarea
şi expedierea corespondenţei şi
păstrarea altor lucrări. La curţile de
apel, tribunale şi tribunale
specializate, lucrările de grefă sunt
coordonate şi supravegheate de
primul grefier, iar la judecătorie de
grefierul-şef. Primii grefieri şi
grefierii-şefi sunt numiţi, prin decizie,
pentru o perioadă de 5 ani, de către
preşedintele curţii de apel.
262
A. MODEL CERERE DE ELIBERARE A UNUI CERTIFICAT DE GREFĂ PRIVIND
MINUTA
Domnule Preşedinte,
Temeiul de drept: îmi întemeiez cererea pe dispoziţiile art. 538 din Codul de
procedură civilă.
Semnătura,
Explicații:
Titularul cererii. Poate cere eliberarea unui certificat de grefă oricare dintre
părţile procesului.
263
Timbrajul. Taxa judiciară de timbru este de 1 leu pentru fiecare exemplar al
certificatului de grefă, taxă prevăzută de art. 9 litera k) din OUG nr. 80/2013, cu
modificările şi completările ulterioare.
264
Încheierea preşedintelui de precizarea că încheierile pronunţate
încuviinţare a eliberării copiilor este în condiţiile art. 220 NCPC (amânarea
executorie, apelul declarat împotriva cauzei când nu este în stare de
acesteia nefiind suspensiv de judecată, de către un singur
executare. Eliberarea efectivă a judecător, chiar dacă completul de
copiilor în baza încheierii judecată este alcătuit din mai mulţi)
preşedintelui se face tot de către vor fi semnate doar de judecătorul
grefa instanţei. care a dispus amânarea. Grefierul
trebuie să verifice existenţa
Prevederile primei teze a alin. semnăturilor tuturor judecătorilor pe
(2), conform cărora copiile de pe încheierile, hotărârile sau
încheieri, hotărâri şi dispozitiv se vor dispozitivele de pe care eliberează
elibera doar dacă sunt semnate de copii.
toţi judecătorii, sunt logice, cu
265
B. MODEL CERERE DE ELIBERARE A UNUI CERTIFICAT DE GREFĂ PRIVIND
DOVADA EXISTENŢEI PE ROLUL INSTANŢEI A UNEI CAUZE
Domnule Preşedinte,
Subsemnatul …………….…., în calitate de …………………….(reclamant sau, după caz,
pârât, intervenient, apelant, recurent, contestator, revizuent, intimat etc.) în
dosarul nr. …/…/… al acestei instanţe, cu termen de judecată la data de …., vă rog
să-mi aprobaţi
Eliberarea unui certificat de grefă
din care să rezulte existenţa pe rolul instanţei a acestui dosar, părţile, obiectul
său şi termenul de judecată acordat.
Menţionez că certificatul solicitat îmi este necesar la ……………………….
Temeiul de drept: îmi întemeiez cererea pe dispoziţiile art. 538 din Codul de
procedură civilă.
Anexez alăturat chitanţa de plată a taxei judiciare de 1 leu.
Semnătura,
Domnului Preşedinte al Judecătoriei/Tribunalului/Curţii de Apel /înaltei Curţi de
Casaţie şi Justiţie
Explicații:
Titularul cererii. Poate cere eliberarea unui certificat de grefă oricare dintre
părţile procesului.
Cererea se poate depune oricând în cursul procesului a cărui existenţă pe rolul
instanţei se urmăreşte a fi certificată de grefă.
Motivele de fapt. Se vor menţiona motivele solicitantului prin care se justifică
eliberarea certificatului, spre exemplu utilizarea acestui certificat într-un alt
proces.
Timbrajul. Taxa judiciară de timbru este de 1 leu pentru fiecare exemplar al
certificatului de grefă, taxă prevăzută de art. 9 litera k) din OUG nr. 80/2013, cu
modificările şi completările ulterioare.
266
REGISTRATURA ȘI ARHIVA ce îi revin potrivit legii şi
regulamentelor.
DEFINIŢIE REGISTRATURA: (2) Pentru depunerea cererilor şi
Serviciu într-o instituție judiciară actelor sau obţinerea de informaţii,
unde se înregistrează corespondența, persoanele interesate se pot
actele intrate și ieșite; biroul, localul adresa, după caz, preşedintelui
unde funcționează acest serviciu instanţei sau înlocuitorului
DEFINIȚIE ARHIVA: acestuia, preşedintelui de secţie,
judecătorului de serviciu, biroului
Arhiva instanţei (a.i.), serviciu de informare şi relaţii publice sau
administrativ al instanţei de judecată personalului de la registratură şi
unde se păstrează, în dulapuri arhivă. În interesul înfăptuirii
speciale, pe termene fixate (zilele justiţiei, avocaţii au prioritate.
când urmează să aibă loc judecata)
dosarele aflate în curs de judecată, (3) În incinta instanţei, în locuri
iar cele judecate în locuri special vizibile pentru public, vor fi afişate
amenajate. Predarea şi primirea regulile de conduită, precum şi
dosarelor aflate în curs de judecată îndrumări către compartimentele
de la a.i. către grefierul de şedinţă, care au relaţii cu publicul.
cât şi returnarea lor, în caz de (4) La aceste compartimente se vor
amânare a judecăţii, se face prin pune la dispoziţia publicului
intermediul condicii de termene materiale informative ajutătoare
pentru arhivă (unde semnează de pentru o mai bună adresabilitate.
primire grefierul de şedinţă) şi
respectiv caietul grefierului (unde (5) Preşedintele instanţei, cu
semnează de primire arhivarul). aprobarea colegiului de conducere,
Accesul la a.i. pentru consultarea va desemna, dacă se impune, prin
dosarelor aflate în curs de judecată rotaţie, unul sau mai mulţi
este permis numai judecătorilor, judecători de serviciu care
părţilor litigante, avocaţilor sau altor îndeplinesc următoarele atribuţii:
reprezentanţi ai părţilor. Dosarele a) primesc actele de sesizare a
judecate se păstrează la a.i., potrivit instanţei şi verifică dacă sunt
unui nomenclator al Ministerului de îndeplinite cerinţele prevăzute de
Justiţie, în funcţie de importanţa lor, normele procedurale;
numai anumite perioade de timp.
b) iau măsurile necesare în
Reguli generale – art. 87. scopul pregătirii judecăţii, astfel
Regulamentul de ordine interioară al încât să se asigure soluţionarea fără
instanțelor judecătorești întârziere a acţiunilor şi cererilor
(1) Personalul instanţelor este primite, cu respectarea normelor de
obligat să îndeplinească îndatoririle repartizare aleatorie a cauzelor.
267
Activitatea grefei este coordonată pe
(51) Serviciul de registratură diferite segmente de primii-grefieri,
primeşte şi înregistrează contractele grefierii-şefi, grefierii şefi de secţii si
de mediere şi respectiv acordurile de grefierii arhivari şefi ai curţii de apel
mediere şi ia măsuri pentru a fi si ai instanţelor din circumscripţia
înmânate de îndată completului acesteia. În cadrul grefei se includ
învestit cu soluţionarea cauzei, în toţi grefierii instanţei.
vederea suspendării, respectiv, a În cadrul compartimentelor arhivă şi
repunerii pe rol a cauzei. registratură îşi desfăşoară activitatea
grefieri arhivari şi registratori sub
(6) Registratura şi arhiva vor fi coordonarea grefierului arhivar şef,
deschise zilnic pentru public minimum iar în cazul în care nu există un astfel
4 ore, repartizate în funcţie de de grefier, sub coordonarea unuia
programul şedinţelor de judecată. dintre grefierii arhivari desemnat
Structură organizatorică de preşedintele instanţei (art. 71 din
Regulament). Acesta din urmă va
Dispoziţiile regulamentare stipulează
coordona atât activitatea arhivei, cât
faptul că la instanţele cu volum mare
şi a registraturii.
de activitate poate funcţiona o
registratura generală, precum şi Repartizarea personalului în cadrul
câte o registratură si o arhivă pentru compartimentelor auxiliare de
fiecare secţie, în baza hotărârilor specialitate, deci şi în cadrul arhivei
colegiilor de conducere. şi registraturii, se face de către
preşedintele instanţei, avându-se în
Mai mult, art. 69 alin. 2 din
vedere nevoile fiecărui
Regulament dau posibilitatea
compartiment, potrivit dispoziţiilor
colegiilor de conducere să hotărască
art. 118 alin. 2 din Legea nr.
chiar şi organizarea de arhive
304/2004 republicată şi art. 38 din
distincte pentru completele
Regulament.
specializate.
În strânsă legătură cu activitatea
În ceea ce priveşte arhiva, deşi
desfăşurată în cadrul arhivelor şi
regulamentar nu există o asemenea
registraturii sunt şi unele din
distincţie, în realitate, fiecare
activităţile desfăşurate de agentul
instanţă din România îşi are
procedural şi aprod.
organizată arhiva în două
componente: a) arhiva curentă; b) Atribuţiile grefierului arhivar şi ale
arhiva depozit. Fiecare dintre registratorului
acestea are funcţiuni diferite. În plus,
funcţionează în locaţii diferite. Principalele atribuţii ale grefierului
arhivar şi ale registratorului sunt
Personalul care lucrează în
prevăzute de art. 62 din Regulament.
cadrul arhivelor şi registraturii
268
Grefierul arhivar şi registratorul au i) asigură păstrarea în buna stare
următoarele atribuţii: a dosarelor şi registrelor;
a) primesc, înregistrează şi j) păstrează, pe ani, dosarele
repartizează la secţii şi la celelalte soluţionate, mapele de hotărâri,
compartimente actele de sesizare a registrele şi condicile de şedinţa;
instanţei, dosarele de la celelalte k) participă anual la activitatea
instanţe şi restul corespondenţei; de arhivare şi întocmesc lista
b) expediază dosarele soluţionate dosarelor aflate în conservare în
şi corespondenţa; arhiva instanţei;
c) primesc şi înregistrează l) participă anual la activitatea
dosarele intrate, ţin evidenţa de triere a dosarelor arhivate, la
acestora şi a circulaţiei lor; expirarea termenului de păstrare;
d) întocmesc conceptele pentru m) realizează arhivarea
citarea părţilor din procese, electronică a dosarelor;
întocmesc citaţiile pentru primul
n) îndeplinesc, în limitele
termen si urmăresc expedierea funcţiei, şi alte atribuţii stabilite de
acestora; preşedintele instanţei sau al secţiei,
e) pun dosarele la dispoziţia potrivit legii.
publicului şi ţin evidenţa persoanelor Regulamentul permite în art. 63 ca
care primesc dosarele spre studiu; preşedintele instanţei să desemneze
f) pregătesc dosarele pentru dintre grefierii cu studii superioare,
şedinţele de judecată şi asigură un grefier cu atribuţii privind
circulaţia acestora în cadrul instanţei, stabilirea taxelor judiciare de
precum şi trimiterea lor la alte timbru si a timbrului judiciar, care
instanţe; va calcula, sub îndrumarea
completului de judecata, taxele
g) informează persoanele care au
judiciare de timbru si timbru judiciar,
calitatea de părţi ori sunt
datorate. De regulă, în ipoteza în
împuternicite de acestea, conform
care se desemnează un asemenea
legii, asupra datelor solicitate din
grefier, acesta este unul din cadrul
dosarele în care acestea sunt direct
arhivei curente sau a registraturii.
interesate;
În exercitarea unora dintre atribuţiile
h) la judecătorii şi tribunale,
sale agentul procedural intră în
înaintează instanţelor superioare
interacţiune cu compartimentele de
dosarele în care s-a declarat apel sau
arhivă şi registratură.
recurs, iar la secţii, le predau la
registratura generală pentru Aceste atribuţii (art. 65 din
înaintare; Regulament) sunt următoarele:
269
a) comunică actele procedurale, legitime, fără privilegii şi fără
cu respectarea termenelor prevăzute discriminări.
de lege, persoanelor din localitatea În concordanţă cu acest principiu
unde se afla sediul instanţei, enunţat prin dispoziţiile art.1 alin.3
depunând cel mai târziu a doua zi din Regulament, art. 44 din
dovezile de înmânare; pentru cazuri Regulament statuează că personalul
urgente şi când dotarea instanţelor auxiliar de specialitate, deci şi
permite, comunicarea actelor de grefierii ce îşi desfăşoară activitatea
procedură se va putea efectua prin în cadrul arhivei şi registraturii,
agent procedural şi în alte localităţi; trebuie să îşi îndeplinească
b) îndeplineşte sarcinile stabilite îndatoririle de serviciu fără
de preşedintele instanţei şi serviciul părtinire şi să se manifeste calm,
de curier, primind şi predând în demn şi politicos cu părţile din
aceeaşi zi corespondenţa pentru proces, cu martorii, avocaţii şi alte
destinatarii din localitate. persoane cu care intră în contact în
calitate oficială, încălcarea acestei
În exercitarea unora dintre
obligaţii constituind abatere
atribuţiile sale şi aprodul intră în
disciplinară, potrivit art. 149 alin. 2
interacţiune cu compartimentele de
din Regulament.
arhivă şi registratură. Aceste atribuţii
(art. 66 lit. „b” din Regulament) sunt BIROUL DE INFORMARE ȘI RELAȚII CU
cele referitoare la : îndeplinirea PUBLICUL
unora dintre atribuţiile
compartimentelor auxiliare (arhivă, Reglementare:
registratură) stabilite de preşedintele
instanţei, cum ar fi: ataşarea actelor 1. Art. 107. Regulamentul de ordine
de procedură la dosare, stocarea interioară al instanțelor
dosarelor în arhivă, supravegherea judecătorești
persoanelor care consultă dosarele,
asigurarea transportului dosarelor la (1) Biroul de informare și
diferite compartimente, precum şi relații publice asigură legăturile
alte activităţi. instanței sau ale parchetului cu
publicul și cu mijloacele de
Modalitatea de exercitare a comunicare în masă, în vederea
atribuţiilor garantării transparenței activității
judiciare, în condițiile stabilite de
Justiţia reprezintă un serviciu lege.
public menit să asigure apărarea şi
realizarea drepturilor şi libertăţilor (2) Biroul este condus de un
fundamentale ale cetăţenilor, precum magistrat desemnat de președintele
şi celelalte drepturi şi interese instanței sau, după caz, de
270
conducătorul parchetului, care fără afectarea drepturilor persoanelor
îndeplinește și rolul de purtător de implicate în proces. De asemenea,
cuvânt. acesta reglementează şi unele
aspecte practice.
2. Ghidul privind relaţia dintre Ghidul urmăreşte, totodată,
sistemul judiciar din România şi adoptarea unor măsuri de natură să
mass-media, aprobat prin Hotărârea contribuie la uniformizarea modului
Plenului Consiliului Superior al de comunicare a informaţiilor de
Magistraturii nr. 482 din 1 iunie 2012, interes public de către instituţiile din
cu modificările şi completările aduse sistemul judiciar, în funcţie de un set
de criterii cu privire la procedurile
prin Hotărârile Plenului Consiliului
judiciare (corecta informare a opiniei
Superior al Magistraturii nr. 573 din 6 publice, buna desfăşurare a
mai 2014 și nr. 1376 din 17 procesului, prezumţia de nevinovăţie,
decembrie 2015 (data publicare: 28 conservarea probelor, evitarea
ianuarie 2016) presiunii suplimentare în derularea
procedurilor etc.).
Obiective: Legislația avută în vedere: Legislaţia
Instanţele şi parchetele trebuie să naţională care reglementează
permită reprezentanţilor mass-media domeniul informaţiilor de interes
să îşi îndeplinească rolul de informare public, dreptul la respectarea vieţii
a opiniei publice. Acestor instituţii le private şi de familie, imparţialitatea
revine, totodată, obligaţia ca, în actului de justiţie şi prezumţia de
cadrul activităţilor prin care se nevinovăţie, precum şi principiile care
realizează comunicarea cu mass- se desprind din instrumentele juridice
media asupra problemelor de interes internaţionale şi regionale în
public din activitatea instanţelor şi domeniile menţionate [art. 6 paragraf
parchetelor, să vegheze să nu fie 1 şi 2, art. 8 şi art. 10 din Convenţia
încălcate alte drepturi recunoscute de europeană pentru apărarea
legislaţia internă şi internaţională drepturilor omului şi a libertăţilor
(protecţia vieţii private şi de familie, fundamentale, Recomandarea (2002)2
prezumţia de nevinovăţie, a Comitetului Miniştrilor al Consiliului
imparţialitatea actului de justiţie Europei privind accesul la documente,
etc.) Recomandarea (2003)13 a Comitetului
Miniştrilor al Consiliului Europei
Ghidul are în vedere indicarea privind furnizarea de informaţii prin
modalităţilor în care sistemul judiciar intermediul mass-media cu privire la
poate asigura transparenţa în procesele penale, Recomandarea
comunicarea publică, în condiţiile (2000)19 a Comitetului Miniştrilor al
respectării normelor procedurale şi Consiliului Europei către statele
271
membre, privind rolul urmăririi Preşedintele şi Vicepreşedintele
penale în sistemul de justiţie penală]. Consiliului Superior al Magistraturii,
precum şi preşedinţii de instanţe şi
La nivelul Consiliului Superior al
conducătorii de parchete pot emite
Magistraturii, instanţelor şi
comunicate prin care să fie exprimată
parchetelor funcţionează, în
în mass-media poziţia instituţiei pe
subordinea directă a conducătorului
care o reprezintă.
instituţiei, structura de comunicare.
Persoanele din cadrul structurilor
Consiliul Superior al Magistraturii,
de comunicare trebuie să fie
instanţele, respectiv parchetele,
disponibile în orice situaţie în timpul
numesc un purtător de cuvânt şi un
orelor de program. În situaţii
înlocuitor al acestuia, din rândul
excepţionale, purtătorilor de cuvânt li
procurorilor, judecătorilor,
se pot solicita informaţii şi în afara
consilierilor asimilaţi magistraţilor,
orelor de program.
după caz, sau, prin concurs, un
absolvent al facultăţii de jurnalistică Datele de contact oficiale (nume,
sau un specialist în comunicare. adresa, telefon, fax, e-mail) ale
Purtătorul de cuvânt este, de regulă, purtătorilor de cuvânt şi ale
şi şeful structurii de comunicare. structurilor de comunicare de la toate
instanţele, parchetele şi Consiliul
În general, purtătorul de cuvânt
Superior al Magistraturii sunt
sau înlocuitorul acestuia este cel care
publicate pe paginile de internet ale
furnizează date şi informaţii de
instituţiilor de apartenenţă. O listă
interes public către mass-media. Nu
centralizatoare a acestor informaţii
este permis judecătorilor,
este afişată pe pagina de internet a
personalului auxiliar de specialitate şi
Consiliului Superior al Magistraturii,
personalului conex al instanţelor
respectiv pe pagina de internet a
judecătoreşti şi al parchetelor să
Ministerului Public.
furnizeze informaţii privind cauzele
deduse judecăţii sau instrumentate de Structura de
parchet, aceste persoane având comunicare/purtătorul de cuvânt
obligaţia să îndrume solicitanţii către beneficiază de sprijinul eficient al
structurile de comunicare. Procurorii tuturor departamentelor şi
pot furniza direct mass-mediei date şi structurilor instituţiei pentru
informaţii de interes public, în realizarea activităţilor specifice.
condiţiile Ordinului Procurorului În cazurile ce presupun o poziţie
General nr. 116/2007 privind sau reacţie instituţională la o situaţie
desfăşurarea activităţii de relaţii cu excepţională, purtătorul de cuvânt/
mass-media în Ministerul Public şi înlocuitorul acestuia va solicita
dacă nu se încalcă alte ordine şi dispoziţii exprese din partea
dispoziţii în vigoare.
272
conducătorului instituţiei, care vor fi situaţia reală şi/sau exprimând
urmate întocmai. poziţia instituţiei faţă de problemele
semnalate.
În cazul în care sunt solicitate
informaţii referitoare la însăşi În acest scop, purtătorul de cuvânt
activitatea desfăşurată de către va depune diligente pentru
purtătorul de cuvânt în calitatea sa exercitarea dreptului la replică sau
de magistrat sau informaţii rectificare şi va solicita instituţiei
referitoare la un dosar aflat în care a difuzat materialul de presă,
instrumentarea sa, comunicarea acordarea unui spaţiu pentru
acestor date se va realiza de către exprimarea dreptului la replică sau
conducătorul instanţei/ parchetului rectificarea datelor şi informaţiilor.
sau de o altă persoană desemnată, de Solicitarea împreună cu replica sau
acesta. Constituie excepţie de la
rectificarea se publică pe pagina de
această regulă comunicarea internet a instituţiei lezate şi pe
termenelor de judecată, pagina de internet www.infocsm.ro.
Consiliul Superior al Magistraturii, În Recomandarea Comitetului de
instanţele şi parchetele comunică din Miniştri al Consiliului Europei CM/Rec
oficiu şi la cererea reprezentanţilor (2010)12 din 17 noiembrie 2010 cu
mass-media informaţii de interes privire la judecători se face referire
public, care privesc sau rezultă din la independenţa, eficienţa şi
activitatea acestora, prin structura de responsabilităţile, pct. 19; în acelaşi
comunicare/purtătorul de cuvânt, în sens, Consiliul Consultativ al
condiţiile Legii nr. 544/2001. Judecătorilor Europeni (CCJE) a
În cazul unor materiale mass- adoptat Magna carta a judecătorilor,
media care valorifică informaţii din 17 noiembrie 2010, în care la
eronate în legătură cu procedurile punctele 14 şi 16 se arată: „Justiţia
judiciare, cu activitatea magistraţilor trebuie să fie transparentă şi să fie
implicaţi în desfăşurarea acestora sau publicate informaţiile legate de
cu activitatea Consiliului Superior al funcţionarea sistemului judiciar.
Magistraturii, a instanţelor şi Înscrisurile instanţei şi hotărârile
parchetelor, purtătorul de cuvânt judecătoreşti trebuie să fie întocmite
informează conducerea instituţiei şi într-un limbaj accesibil, simplu şi
asigură, de îndată, informarea clar.”
corectă a opiniei publice, prezentând
273
ANEXA – Exemple de probleme administrative actuale
identificate la nivelul sistemului judiciar, cu care se
confruntă justițiabilii
Judecătoria___________________
Dosar nr........./........./
Domnule/Doamnă Președinte
Subsemnatul/-ta............................................identificat/ă prin CI
seria.............nr............................................având calitatea de
................................................ în dosarul...........................
aflat pe rolul instanței pe care o conduceți, în faza........................vă rog să
binevoiți a-mi aproba aducerea dosarului la arhivă în data de ..........................
pentru studiu.
Data Semnătura
274
2. Justițiabilul s-a confruntat cu anumite abateri
ale unui arhivar sau registrator
Judecătoria ...............................
Dosar nr................./.........../..........
Domnule/Doamnă Președinte
Data Semnătura
275
Cui se adresează sesizarea?
Sesizarea se adresează Președintelui instanței la care se judecă dosarul
Model de sesizare
Judecătoria ...............................
Dosar nr................./.........../..........
Domnule/Doamnă Președinte
276
IX. BUNE PRACTICI TRANSPARENCY INTERNATIONAL
ROMANIA PRIVIND DREPTURILE CETĂȚENILOR ÎN
RAPORTURILE CU ADMINISTRAŢIA PUBLICĂ
ŞI SISTEMUL JUDICIAR
Rezultatele proiectului:
9
https://www.transparency.org.ro/ro/content/responsabilitate-prin-transparenta-accesul-la
informatia-de-interes-public-romania-si-rf
277
- producerea şi diseminarea unor materiale promoţionale pe tema accesului la
informaţia de interes public (afişe, fluturaşi, mini-ghiduri pentru cetăţeni) în limba
română şi în limba sârbă;
- organizarea unui seminar cu participarea Ministrului Informaţiilor Publice, a
iniţiatorilor proiectului liberal al legii accesului la informaţia de interes public
(Eugen Vasiliu şi Mona Muscă), precum şi a altor instituţii şi organizaţii interesate.
2006 –2008 - Legal Aid: Assistance to set up an efficient legal aid system 10
10
https://www.transparency.org.ro/ro/content/legal-aid-assistance-set-efficient-legal-aid-system-
%E2%80%93-europeaid121719dsvro
278
Dezbateri, luări de poziție, produse marca TI-Romania
11
https://www.transparency.org.ro/ro/tironews/dezbaterea-crearea-unui-cadru-etic-de-
integritate-si-de-responsabilitate-sociala
12
https://www.transparency.org.ro/ro/content/recomandari-privind-imbunatatirea-accesului-la-
informatia-de-interes-public
279
Accesul la informaţiile de interes public şi responsabilitatea sunt cruciale
pentru restaurarea încrederii şi pentru răsturnarea valului corupţiei. Formatele în
care informaţia este publicată - cu alte cuvinte formatul digital în care informaţia
este stocată - pot fi „deschise" sau „închise". Un format deschis este unul în care
specificaţiile pentru programe sunt standardizate, disponibile oricui, astfel încât
oricine poate folosi aceste specificaţii în propriile programe fără alte limitări în
refolosire impuse de drepturile de proprietate intelectuală.
13
https://www.transparency.org.ro/servicii/ghidurile_cetateanului/ghiduri/Raport%20privind%20lib
erul%20acces%20la%20informatiile%20de%20interes%20public%20in%20Romania.pdf
280
9.2. Bune practici Transparency International Romania
privind drepturile cetățenilor în raporturile cu
sistemul judiciar
14
https://www.transparency.org.ro/ro/content/intarirea-capacitatii-manageriale-instantelor-prin-
promovarea-de-bune-practici-administrarea
15
https://www.transparency.org.ro/ro/content/ghid-de-integritate-administrarea-sistemului-
judiciar
281
poziţiei speciale a justiţiei ca „cea de-a treia putere în stat”, este evident că
sistemul însuşi trebuie să joace un rol important în orice iniţiativă pentru
schimbare. Schimbarea ar trebui, într-adevăr, să fie „o activitate internă”,
deoarece cei din afară nu cunosc suficiente despre problemele cu care se
confruntă sistemul pentru a putea să găsească soluţii reale la acestea. Cei din
exterior găsesc soluţii acolo unde nu există probleme reale. Pe de altă parte, este
înţelept, de asemenea, să te consulţi cu cei din afara sistemului, pentru a evita
subiectivitatea profesională a celor din sistem: cei din afară pot găsi soluţii acolo
unde cei din interior nici nu se gândesc să le caute.
16
https://www.transparency.org.ro/stiri/comunicate_de_presa/2012/28septembrie/StudiuTranspa
renta Instantelor2012.pdf
17
https://www.transparency.org.ro/ro/content/ghid-privind-mijloacele-legale-de-combatere-
faptelor-de-corup%C5%A3ie-justitie
282
Scopul acestui ghid este de a prezenta cetăţenilor şi publicului larg
standardele de integritate şi mijloacele legale de plângere împotriva faptelor de
corupţie sau a actelor de lipsite de integritate din justiţie. Împotriva faptelor de
corupţie din justiţie se poate lupta prin două modalităţi, fie prin mijloace legale
de natură penală, în situaţia în care se poate proba săvârşirea unor infracţiuni de
corupţie, fie prin mijloace legale cu caracter administrativ, în situaţia în care
faptele în cauză nu pot fi probate penal, dar se poate apela la sancţionarea
disciplinară a magistratului pentru încălcarea unor dispoziţii legale cu caracter
procedural.
18
https://www.transparency.org.ro/ro/content/ghid-privind-mijloacele-legale-de-combatere-
faptelor-de-coruptie-administratia-publica
283
- Integritate în expertiza judiciară
Esenţa statului de drept este însăşi legea care, prin supremaţia ei absolută,
asigură garantarea şi respectarea drepturilor şi libertăţilor cetăţenilor săi. Iar,
într-un stat de drept, legea poate fi aplicată numai prin intermediul unor instituţii
democratice, menite să asigure securitatea internă şi externă a cetăţenilor.
Aşadar, prin stat de drept se înţelege un stat bazat pe o ierarhie a normelor
generatoare de ordine juridică. - găsirea unor mecanisme care, odată
implementate, să garanteze realizarea şi consolidarea - pe baze reale şi în raport
cu nevoile cetăţenilor - a unui sistem judiciar independent, imparţial, credibil şi
eficient, pe principiile transparenţei decizionale şi a integrităţii în exercitarea
funcţiilor.
19
https://www.transparency.org.ro/ro/content/lege-si-jurisprudenta-unificarea-practicii-
judiciare-si-legislatiei
284
Cercetarea îşi propune semnalarea unor probleme punctuale, care afectează
integritatea şi transparenţa administraţiei locale, pe baza datelor referitoare la
perioada 2000-2004, cu aşteptarea legitimă că mai buna cunoaştere a acestora
va contribui la creşterea calităţii guvernării locale în urma alegerilor din
iunie 2004.
Luări de poziție
20
https://www.transparency.org.ro/ro/content/raport-cu-privire-la-integritatea-si-transparenta-
administratiei-publice-locale
21
https://www.transparency.org.ro/ro/content/impactul-dispozitiilor-din-noul-cod-penal-privind-
prescriptia-asupra-faptelor-de-coruptie
22
https://www.transparency.org.ro/ro/content/accesul-persoanelor-cu-dizabilitati-la-institutii-
publice
285
societăţii, necesitând măsuri de protecţie în sprijinul integrării şi incluziunii
sociale.
286
- Transparența în sistemul judiciar23 - Justiţia este coloana vertebrală a
oricărei societăţi democratice. Din această cauză, ea ar trebui să se bucure de o
încredere neclintită din partea cetăţenilor.
Principalele concluzii ale raportului, aşa cum au fost prezentate astăzi, sunt:
Opinia publică are capacitatea de a formula comandamente şi propuneri
pentru politicile penale ale statului, chiar dacă nu într-un limbaj tehnic;
Populaţia are opţiuni privind reglementarea ordinii sociale;
Respondenţii la chestionar nu au utilizat limitele maxime de pedeapsă
(detenţiunea pe viaţă), decât în mod excepţional arătând o analiză şi o
23
https://www.transparency.org.ro/ro/content/transparenta-sistemul-judiciar
287
viziune matură asupra corelaţiilor juste între sancţiunile din normele
fundamentale care organizează viaţa socială;
Aproape ¾ dintre respondenţi se arată neîncrezători în sistemul de justiţie.
288
Bibliografie
2. www.catalactica.org.ro/files/grupurile_vulnerabile_si_economia_sociala.pdf
https://www.echr.coe.int/Documents/Handbook_access_justice_RON.pdfhttp:
//www.mmuncii.ro/j33/index.
4. php/ro/comunicare/comunicate-de-presa/4098-2015-10-27-cp-mindelegat.
5. https://www.transparency.org.ro/ro/content/responsabilitate-prin-
transparenta-accesul-la-informatia-de-interes-public-romania-si-rf
6. https://www.transparency.org.ro/ro/content/legal-aid-assistance-set-
efficient-legal-aid-system-%E2%80%93-europeaid121719dsvro
7. https://www.transparency.org.ro/ro/tironews/dezbaterea-crearea-unui-cadru-
etic-de-integritate-si-de-responsabilitate-sociala
8. https://www.transparency.org.ro/ro/content/recomandari-privind-
imbunatatirea-accesului-la-informatia-de-interes-public
289
9. https://www.transparency.org.ro/servicii/ghidurile_cetateanului/ghiduri/Rapo
rt%20privind%20liberul%20acces%20la%20informatiile%20de%20interes%20public
%20in%20Romania.pdf
10. https://www.transparency.org.ro/ro/content/intarirea-capacitatii-
manageriale-instantelor-prin-promovarea-de-bune-practici-administrarea
11. https://www.transparency.org.ro/ro/content/ghid-de-integritate-
administrarea-sistemului-judiciar
12. https://www.transparency.org.ro/stiri/comunicate_de_presa/2012/28septemb
13. https://www.transparency.org.ro/ro/content/ghid-privind-mijloacele-legale-
de-combatere-faptelor-de-corup%C5%A3ie-justitie
14. https://www.transparency.org.ro/ro/content/ghid-privind-mijloacele-legale-
de-combatere-faptelor-de-coruptie-administratia-publica
15. https://www.transparency.org.ro/ro/content/lege-si-jurisprudenta-unificarea-
practicii-judiciare-si-legislatiei
16. https://www.transparency.org.ro/ro/content/raport-cu-privire-la-integritatea-
si-transparenta-administratiei-publice-locale
290
17. https://www.transparency.org.ro/ro/content/impactul-dispozitiilor-din-noul-
cod-penal-privind-prescriptia-asupra-faptelor-de-coruptie
18. https://www.transparency.org.ro/ro/content/accesul-persoanelor-cu-
dizabilitati-la-institutii-publice
19. https://www.transparency.org.ro/ro/content/transparenta-sistemul-judiciar
291
NOTE
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
…………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………..…
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
…………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
…………………………………………………………………………………………………………………………………..
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………….
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
…………………………………………………………………………………………………………………………………..
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
………………………………………………………………………………………………………………………………………
Proiect cofinanțat din Fondul Social European
prin Programul Operațional Capacitate Administrativă 2014-2020!
Titlul proiectului: „Servicii de consiliere juridică pentru victime ale unor abuzuri sau nereguli din
administrație și justiție”, cod MySMIS: 111830 / cod proiect: SIPOCA377.
ISBN 978-973-0-30533-3
Material gratuit