Documente Academic
Documente Profesional
Documente Cultură
llllonofoche
9induri despte
VUTCAI{I a
gl
a
VUTCAI{E,N
crn 2oo7
€dituro
Ioan N. Manolache
Gtnduri despre
VLITCAT{I
$i
v
WTCANENI
Editurapififl
Iaqr,2007
( l0u"*"r'q-$';*-
l[b'-*t* ,y*-
yt*'f* '?'
[uirL"^- *t 'r.}ob**r*ir., 'l*1t*
*-';Jr.*' L* 1Prt"=b"-f*.*hl'*J-
f-(-*Jc -^i
*L" 'u"[.-* ;'t5*'t**1ub-'*"
o\a.'1^^-,,oi
P*Yi,w*'
o6;r^-)'*;tlo, : ffi"tJ,-Dn---
t)n .,.t),)wtl In nmoriapbinyifuntei
HP - ($dtrfuu|
gi aWd{dtoru,faiCott'suttin(Pnrice
IognM. Manalache
PARTEA I
al Argunwt,Fntrcdemffio)
b) Ctnfrtt, ffie cilitorii uufreneni
c) fuaftacdr dlor
Q Ceo-Geqrafialrcdffiry.
IonnM.Illanobde
Arganent
Fnlrc de noao)
Cuaint,
cdfie cititPrii autcdneni
Dragii mei cons[teni, mi adresez vou6, fiindc[ pentru voi qi despre voi am
scris cartea aceasta.Am in vedere pe toli vutcinenii, de la elevii gcolilor primare 9i
liceale pinb la cei ce au virsta bunicilor. Am in vedere pe lrrtcdnenii care nu mai sunt
locuitoii ai Vutcanilor, dar am in vedere, in primul rind, pe cei care sunt vutcdneni
:et-beget, trditori in prezent in satul nosfru. Aceqtia sunt adeviralii patrioli. $i,
AmA.a am abordat noliunea ,,patrioti", permiteli-mi sd md explic' Patria noasffd, a
I utcinenilor, este satul vutcani. De ce? M6 veli intreba, poate, unii dintre voi' $i vor
adduga acegtia: noi qtiam cd patria noastri este Romdnia, rar dumneata vii acum qi
pretiLi cd patria noastrd este satul Vutcani. Promiteam cu citeva rinduri mai sus cd
urmeazd,,sd md explic". $i iatn explicalia mea. Cuvintul patrie vine de la cuvintul
latinesc patres care inseamnd pirinli. Deci patrie inseamn[ locul unde au triit qi
rrdiesc pArinlii nogtri qi parinlii pdrinlilor nogtri. $i atunci Romdnia ce reprezinti
pentru
'Raspund: noi? veji intreba, in continuare, voi cei care mi-afi pus qi intrebarea anterioarE.
Romdnia este lara cireia aparlinem gi cu care ne legitimim in afara
ca romdni, nu ca wtcbneni. Ca
_ouoi1.lor. Acolo, in striindtate, ne prezentim
rutc[neni ne recomandam numai in cazul cind acolo, peste grani![, intilnim a[i
:omdni gi, spre a ne cunoagte in mod reciproc, precizdm care ne este -patia",
incepind cu provincia sau regiunea in care Se afl6 ,,patria" noastr6, Transilvania,
Oltenia, Muntenia, Dobrogea, Bucovina, Moldova etc. Cu alte cuvinte, cuvintu
Daffie este o noliune cu o sferd mai restrinsi decit noliunea denumiti prin cuvintul
mb mulqumesc
,ar6.Nu qtiu cit de mult v-am convins cu explicaliile date mai sus, dar
cu aceasta, mergem mai
;i cu faptul cd m[car o parte dintre voi m-au infeles. $i
departe.
Din capul locului, afirmam cd pentru voi qi despre voi am scris cartea aceasta.
Si acesta-i a-dev6rul gol-golu!. Deci, te indemn, dragul meu cititor vutcdnean, fb
..iscusiti zdbavt', cum zice un mare cronicar moldovean, citind aceasti carte, pe care
nu intimplator am intitulat-o ,,Qinfuri feryre '/utcani Si fespre rtutcdneni". Cartea
:ceasta nu-i o monografie, aga cum iqi intituleazd carteadespre Vutcani d-l prof' Ion
Diaconu. Nu. Nu-i nici o carte cu pretenlii literare, cum sunt romanele, nuvelele,
nemoriile ori jurnalele (zilnice ori intime). $-atunci, cel fel de carte este aceasta?mf,
si
".eti intreba, din nou, unii dintre voi. La aceastdintrebare, mi ab1in, deocamdati,
ispund. $i v6 las pe voi s-o catalogali. Eu aq fi foarte bucuros dacd, dupd ce ii veli fi
carte, mi-a pldcut (sau nu mi-a pl6cut);
1u**, conlinutul, veli exclama: ,,Interesanti
putea fi gi mai interesanti"l Ajuns aici, imi vine in amintire - 9i o qi scriu - o expresie
romdneqte, se traduce astfel:
-atineascd..habent sua fata libeli", expresie care, in
..flecarecarte igi are soarta sa". E un mare adevir. Aga dupd cum 9i fiecare dintre noi
-si are (sau qi-a avut) propria soartS'
i; continuare,- sd te ajut, din capul locului, sd te orientezi in privinla
,-ontinutului acestei cirli. Precum vei observa, aruncindu-li privirea asupra Tablei de
rarerii, carteaare trei p14i distincte. Partea intii cuprinde citeva informalii despre
yogrojo tocafitdpii,lutianr; partea a foua se ocupd de istoria acesteifocafrtdpiin care
Ginduri despre Vutcani Si despre vutcdneni
::3l}MMll!
fac referire, in mod distinct, la preistorie, la protoistorie gi la istoria propriu-zisi a .$rJfrm
Vutcanilor; in qfrrgit partea d trei4 intitulatd Aneryein care vei gdsi, reproduse ,td,lg$l l
integral, lucrarea istoricului Corneliu Istrdte, fiul preotului Istrlte care a slujit la affirgdr
parohia M61[ieqti, intitulatb ,,tPaginifin istorit unui sat [e rdzesi Qutcnti" Jud. Vaslui"; ftt'rxlf,n
tot reprodusi integral, 1roSuraintitufatd ,{oponime, dntroponime gi porecfe din satul txifi:lMm
Vutcani", autor Nechita Jaba Silvia gi textul cu tttlul ,,Justificmea autohiogrrtitof', rruitrli
Gh. Negtian. T,t:fiM
Tot in urma unei priviri fugitive asupra confinutului, vei constata cd Partea a -nrrmrt
doua este mult mai ampld decit celelalte doui. Aga este. Aici, in ,,gindurile" despre :,rl,:l
M
istoria Vutcanilor, un loc predominant il ocupd capitolul despre ,,Fiii satu[u/'. Am nnrulr
m
vrut ca aceast1carte sd susciteinteresul cititorului vutcdneanqi s1-1determin pe acest ;rnryf
cititor si parcurgi ,,cu incetinitoruf' acele notile biogafice sau autobiografice despre m,ftlE#
unele mari personalitdli de vutcineni. De aselnnenea, in acelaqi capitol, mu[i
vutcineni vor gdsi ,,glnduri" despreei ingiqi. Am vrut ca, prin acest capitol, cartea si
capete un caracter pedagogic, educativ. Daci am rcalizat sau mdcar l-am atins
tangenlial acest scop, wmeazd si apreciali voi, dupd ce veli fi parcurs ,,cu
incetinitoruf ' capitolul respectiv.
Sd mai dau qi alte explicalii. De pi1d6,de ce in loc de un motto simplu, a$acum
se obignuiegtein general, eu am pus un text destul de intins, anume un amplu citat din
,,Predoslovie,adici voroav[ citre cititori" - la ,,De neamul moldovenilor, din ce lard
au iegit strlmogii 1or". Am preferat acest citat, fiindci mi s-a plrut cd dilema
cronicarului Miron Costin in care se afla in momentul cind a inceput si scrie cronica
sa despre originea moldovenilor (a romdnilor), mi se potrivea, in oarecaremisuri, qi
mie. Despre faputl cb dilema cronicarului se aseamdnl cu propria-mi dilem[, qi
anume in ce proporlie, lucrul acesta urmeazi sd-l constafi gi s5 emili o apreciere
obiectivd tq stimate cititor vutcinean.
Aseminarea dintre dificultifile intimpinate de cronicar gi propriile mele
dificult[1i este nesernnificativS. Totuqi ea, aceasti asemdnare, existi. Cronicarul
evocind vremurile in care trdia, zice cu ndduf: ,,la acest fel de scrisoaregind slobod qi
frrd valuri trebuiegte. Iari noi prdvim cumplite vremi qi cumpdna mare pdmintului
nostru qi noud". in ce m[ priveqte, fac sincera mdrturiqire cd qi eu mi-am tr6it
tinerelea gi deplina maturitate, adicl intre 30 gi 60 de ani, sub zodia unor evenimente
potrivnice ,,gindului slobod gi ftri valuri". Am suportat dictatura rcgall gi cea
antonescian6, participarea pe front in cel de-al doilea rdzboi modial, dictatura
comunistd gi tranzilia post-comunistS.Toate acesteaau constituit obstacole in calea
nlzuinlei mele de a fi scris desprepatria mea drag6, satul Vutcani. De-abia, la virsta
senectufii, dupd ce am devenit octogenar, am inceput s[ adun material informativ gi :r
kr
si agtem pe hirtie gindurile despre care este vorba in cartea de fa!6. .it.
w
inca o explicalie. Printre biografiile unor mari personalit5li de vutcineni am
inhodus gi pe Dumitru Bagdasar,creatorul neurochirurgiei rom6neqti, deqi acestas-a w
n[scut gi a copilSrit in Roqiesti. Iati explicalia. Din bogatele inforrnalii privitoare la idti
biografia acestui mare neurochirurg, am relinut cd atit el cit gi ceila{i 11 frali gi surori s,
ai sdi sunt copiii lui Iancu Bagdasar gi ai Smarandei; fiica lui Iorgu gi a Ruxandei ]M
Afteni din Vutcani. Spuneam la inceputul acestui cuvint cltre cititori cd patria tr
l0
IorrnN. Manolaclte
i;cdruia dintre noi este locul pirinlilor nogtri. Dac[ mama lui Dumitru Bagdasareste
a -,1rc6neanci,in mod logic constatltm cd gi copiii sdi sunt tot vutcineni. Mai adaug la
le
scest argument inc6 un aminunt. Toli cei 12 copii ai solilor Iancu qi Smaranda
la 3agdasar au invdlat multd carte, doi dintre ei au ajuns profesori univerqitari cu
nc'torate in specialitate. Ceila{i, mai ales fetele - 8 de toate - au absolvit gcoli
F.
ul rcrmale devenind inv[litoare. Unul qingur, dintre cei 4 biie{i, fiind mezinul, potrivit
t a r6mas in bititura p[rinlilor. Acesta a absolvit numai cursurile ciclului
:rimar. Un alt am[nunt semnificativ este faptul cl Smaranda Afteni' mama lui
-ditiei,
.A fumitru Bagdasar,era analfabetd, fiindc[ in vremea copiliriei ei, in Vutcani inci nu
IE >.-infiinlase-o gcoal6primar6, iar ea a luptat eroic pentru ca toli copiii ei s6 invele cit
m :si mult[ carte. Ea ins6qi mlrturisea adeseori c[ nu va avea liniqte pini cind toli
EI :coiii sdi nu vor fi fbcut studii serioasepentru a o rdzbunape ea c[ n-a avut prilejul si
fE T.r'etecarte. V-am convins?
s
se
IlS
cu
lm
lin
tri
ma
ba
-i
' il
Ir
ure
ctre
rul
lri
tud
6it
se
oea
uftl
adoptatade un gospodar
Poartdmoramure$eand
ilea vutcdnean
sta
r; i
flm
s-a
rla
rori
dei
hia
ll
Ginfuri despre YutcaniSi despre vutcdneni
Sorr? erfilor
tn satul Vutcani
Intrare in
l. Agezare.
Satul Vutcani, intr-un trecut nu prea indepirtat denumit Vitcani - 9i uneori
Vdtcani, este o localitate situati in raport cu globul pdmintesc (Terra) la interseclia
dintre latitudinea nordicd de 46",27',47" qi longitudinea esticb de 27",57',12"' In
raport cu harta ldrii, Vutcani este aqezat in partea sudicl a Podiqului Central
Moldovenesc, anume inffe Dealurile Fdlciului-Depresinea Huqi-Elan spre rlsdrit qi
Colinele Tutovei (sectorul estic) spre apus. Mai exact, satul Vutcani este aqezat
deopartegi de alta a piriului cu acelagi nume, intre Dealul Vutcanilor la vest (cca.290
m altitudine), denumit gi Dealul Morilor, qi Dealul Miliiegtilor la est. Satul Vutcani
areca vecindtali urmitoarele localitdli: la rdsdrit satul MSldiegti, situat la cca. 3 km; la
sud satele Poqta Elan qi Tupilafi la distanld de 6 km primul, respectiv 8 km cel de al
doilea; la apus satele Valea lui Darie, Roqieqti qi Idrici, primul la 3 km, cel de al
doilea la 6 km, iar cel de al treilea tot la 6 km; la nord cel mai apropiat sat, cu care
Vutcani are legdturb numai pe drumuri de pimint, este Olteneqti, la cca. 15 km; faln
de oragele - in prezent municipii - Birlad, Vaslui qi Huqi, Vutcanii se afl6 cam la
aceeaqidistan![, mai exact: 40 km pin6 la Birlad, 36 km la Vaslui qi 42 pind la Hugi.
Toate distan{ele enumerate mai sus sunt aproximative, nu rigwos exacte qi sunt
considerate in fi.ncfie de cdile de comunicalii accesibile locuitorilor din Vutcani qi
imprejurimilor: drumuri comunale, judefene qi goselemodernizate sau cdi ferate. Astfel,
pentru a merge de la Vutcani la Filciu" vutcdnenii nu au decit drumuri comunale, de
plmint, trecind prin PoqtaElan, Stuhulet, Rinceni, Berezeni qi Bozia. Pentru Birlad, Vaslui
Ei Huqi, existi goseauarelativ modemizatE (asfaltatA)care trece pe lingd Valea lui Darie,
IJ
Gtnduri despre Yutcani qi despre wtcdneni
l4
Iorrn N. Manolodv
primar[,
Broqurica(64 pag.),fiind un manualdestinatqcolarilorde clasaa II-a
virsta respectiv[ (8-9 ani)' La pag' 36-38
estescris[ intr-un limb{'adecvatcopiilor de
insemnate din satul
rn capitolul intitulat .prumurile (u1i1ele)qi cladirile -mai
\ utcani,,,gSsimurmdtoareleinsemnari:,,in satulnostru,vutcani, sunt citeva drumuri
(nord) spre
mai insemnate.Dou6 din ele merg de-a iungui satului, de la m.n
pe la mijlocul
rn-2.(sud).Unul la rbs[rit de piriiaqui Vutcani, iar altul 1aapus.Cam
din partea d1 apus spre parteade
satu1ui,este un drum ce duce de-a curmezigul,
pod aqezat peste ripa prin
rds6rit.Acestdrum ieag6celelaltedou6drumuri printr-un
a satului se
aarecnrgepiriiagulvurcani. Atit in parteade m.n. cit 9i in parteade m'z'
gf,segte Jit. * pod, ficut pentrua seputeatrecedintr-opartein altaa satului.
---'-io .tirocul satului,^segisegteun loc liber carese numegtepia!5. Aici se face
horasatuluiqi se adun[ ou-"iii la vorb[ inzi de s6rbdtoare. Tot aici se fac vinziri Ei
cumparlturi in anumite zile. La r6s6rit de pia![ se afl[ primdria' Pulin mai departe,
s p r e m .z.d e primbrie,eqcoalaprimar iNr. l. Ca min p a rt e a d e m. n a s a t u lu i, s e a f l[
drumul ce
scoaiaprim# Nr. 2. Pe coastadealuluidin parteade apusa.satului,ling6
m.n de se afl[ biserica sf'
rece de-a curmezigul,se afl6 cimitirul. Spre 9_imrtir
Gheorghe,iar sprem.n de aceastasegdseqte bisericaSf' Nicolae"'
15
GWreRAr'E
JIIDEIInLU| Fatrnt
PENTRU
ALCATTIITADE
EDTTIA A VII. A
7932
fi w
fi gocRertA,-BArADF'ne'
16
IopinM. Manolache
M. N.
.tn
o
:.J
.::,=L-
.!
tc)
nr
[Jl
A R
rfl
Planul satului Vutcani
g$i.ta esteo reproducere
din broqura,,Geografiajudetului F[lciu", autori:Gh' N'
Negtian9i Const.V. Bahrim
t7
Ginduri despreVutcaniSi desprew!!!4!9!!
Din acest ,,plan", se Poate constatacd satul Vutcani este dspindit in lungui
piriuiui ce-i poartA numele, anume de ia nord spre sud, deci din capatui Funddturii
pind pe ,,Valea-n Jos", cale de 5 km
mdsura{i de la Prima casd de cdtre .':
izvoareie piriului, pe partea estic6, pind
la ultima cas6,tot pe versantulestic, din
I
mahalaua,,Pekea"de pe ,,Valea-nJos".
illll)ll
Dacd lungimea satului, mdsuratd Pe
partea stingd a Piriului este
ilililil
impresionantd (circa 5 km), lSrgimea
)[[ll[E
spaliului ocupat de sat, mdsurati pe
iiilm[
drumul destul de gerpuitor (aqa cum, de
'lllillll
altfel, se poate vedeagi din schila de mai
1ilili
inainte) ce strdbate satul de la vest, din
Dealui Morilor, qi pind la culmea
"ililtu
Dealului Mdl[iegti, la est, este cam pe
jumdtate din lungimea acestuia' Avem
de-a face cu un sat de deai, de unde qi
'tiltm
felul cum sunt a$ezate casele 9i
'uT[i
gospoddriile locuitorilor, printr-o risipd :illi/r
de spaliu qi uneori grupate sub forma
Lrllil
unor mici unitdli numite ,,mahalale",
rtillll
precum ,,Pekea" Pe Valea-n Jos-
..Sinaia" in ,,Deai la alde Pu!oi",
..Bobeic6",,,infunddturd" pe Valea-n 'i]]lil
Familia Lupu - ultima casd cu nr. 835 Susetc.
la punctul denumitFintina lu' Ciocoiu Lll]i
ilru
iillllw
)ilw
I ttu
,r1
luill
llll&
;iiiifi
rilll
,lili
1M
il|m
Familia Bojian (porecla Albu) - ultima casd spre sud, versantul ,fll[
IorrnN. Manolacle
t9
Ginduri despre YutcaniSi despretutcdneni
20