Documente Academic
Documente Profesional
Documente Cultură
1. Granitele interetnice persista chiar dacă există miscări de populatie între grupuri.
2. Interactiunea dintre grupuri nu duce la aculturalizare și schimbare ci diferențele
culturale persistă în cazul contactului interetnic și al interdependenței.
Metoda
Barth acceptă definițiile grupurilor entice făcute de predecesorii săi și care se referă la
următoare caracteristici:
- se perpetuează din punct de vedere biologic, - sunt suficient de mari din punct de
vedere demografic;
- împărtășesc valori culturale care pot deriva în forme culturale;
- realizează comunicare și interacțiune;
- membrii se autoidentifică și sunt identificați de ceilalți ca făcând parte dintr-o categorie
distinctă.
Simplificând : O rasă= o cultură= o limbă, acestă unitate care poate fi definită ca societate
are și caracteristica următoare : elimină și discriminează pe „ceilalți”.
- semnalele externe și semnele = cum arată, cum se îmbracă, limba, forma caselor, stilul
de viață
- setul de valori de bază= standardele de moralitate și de excelență prin care
perforformanța este evaluată
Barth definește aceste granițe ca fiind de natură socială cu toate că acestea au și componenta
teritorială dar care nu este o caracteristică definitorie – popoarele nomade ?????
Identificarea unei persoane ca apartinând unui grup etnic implică împărtășirea criteriilor de
evaluare și de judecată.
Grupurile etnice nu sunt lipsite de contact dar contactele inter-etnice se bazează pe existența
unui set de reguli care împiedică confruntarea și modificarea.
Exemplul pe care îl dă Barth este cel al societăților coloniale care pun laolaltă indivizi din
culturi diferite și cu istorii diferite și standarde de valoare diferite. Cu cât sunt mai mari
diferențele între aceste standarde cu atât vor exista mai multe constrângeri in interacțiunea
socială.Barth spune Așa cum dihotomia dintre activitățile realizate de femei respectiv de
barbați se adâncește, existența unor categorii etnice poate duce la proliferarea diferențierii
culturale. Într-o astfel de societate vor fi sancționați atât barbații care au purtări feminine ca
și „proletarii care se dau mari”.
Mecanismul menținerii granițelor este foarte puternic din mai multe considerente:
În aceste condiții grupurile etnice fac adaptări stabile și simbiotice unul la celălalt.
Interdependența ecologică poate lua diferite forme care poate crea tipologii primare
1. Populații care ocupă nișe distincte din mediu, care pot fi în competiție minimă pentru
resurse – care se poate rezolva prin comerț
2. Populații care monopolizează teritorii separate ceea ce poate duce la tensiuni cu privire
la granițe.
3. Grupuri care furnizează bunuri și servicii importate unul celuilalt aproape de
interdependență.
Perspectiva demografică
Adaptarea unui grup la condiții naturale ține de mărimea sa absolută în vreme ce adaptarea
a un alt grup etnic ține de mărimea sa relativă. Principiul autodeterminării ?????
Factorii aceștia sunt mai multi de cât fertilitatea și mortalitatea – emigrarea duce la
scăderea presiunii în vreme ce imigrarea rezolvă prombleme economice.
Daca granițele interetnice sunt destul de rigide, relațiile interetnice sunt influenșate de
fenomenele demografice.
Membrii ai populatiei din Pathan de Sud devin populatie a Belucistanului și nu vice versa,
datorită politicii statului Belucistan.
În măsura în care identitatea etnică este asociată cu un set de valori standard, modificarea
acestora se face într-o mică măsură.
Exemplul dat de Barth din regiunea Darfur este foarte intersant, aici accesul la mijloace de
subzistență agricolă pentru tribul Fur și de creștere a animalelor pentru tribul Baggra se face
după nevoi , în vreme ce în zona arabă acesta se face prin moștenire, tranzacții și alte
mecanisme.
Sistemul de caste din India pare să fie un sistem stratificat polietnic. Granițele castelor sunt
definite de criterii etnice, cei care nu îndeplinesc criteriile de performanță sunt scoși înafara
castei nu retrogradați în această ierarhie. Acceptarea trburilor în acest sisitem ierarhic ține
seama de poziționarea acestora vis a vis de problema purității.
Problema variației.
În interiorul grupurilor etnice există variație în adoptarea stilului de viață acestea induc
dificultăți în categorizarea acestora, în măsura în care se tinde să se mențină definiții
convenționale care pot fi îmbunătățite pentru a păstra o codificare adecvată.
Grupurile pe care le putem denumi paria sunt respinse în mod activ de către populația
gazdă. În Europa ultimelor secole erau considerați paria, călăii, comercianții de carne și piele
de cal, țiganii.
Exemplu
- Laponii din Norvegia al căror statut de cetățeni norvegieni îi fac să fie incluși în
societatea majoritară, acces nedorit dacă înseamnă pierderea propriei identități.
Cele trei strategii care pot fi adoptate de persoanele din grupurile care nu fac parte din
sistemul social dominant:
Barth – face o paralelă cu regimurile coloniale care impuneau reguli administrative ce duceau la
sublimarea relațiilor interetnice primare.
În prezent regimurile politice care reglează problemele de securitate și violență constrâng prin
măsuri specifice – sancțiuni- contactele interetnice.
Menținerea granițelor între grupurile etnice este afectată dar nu schimbată fundamental.
Atunci cand studiem istoria unui grup etnic nu studiem implicit și istoria culturii sale. Setul de
valori apartinând culturii se referă la momente de timp, dar se modifică diferit in comparatie cu
aspectele organizaționale – criteriu de aderență la grup- care definesc granițele grupuilor
etnice.